natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• valitsuse (kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil), tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna partnerlus muutuste juhtimisel;
• partnership between government (at local, regional and national level), social partners and civil society in managing change;
• sooline võrdõiguslikkus ja kõigi võrdsete võimaluste edendamine;
• gender equality and promoting equal opportunities for all;
• siseriiklike eesmärgi saavutamise viiside väljatöötamine ja elluviimine vastavalt riigi kommetele ja tavadele, pidades sageli nõu tööturu osapooltega;
• design and implementation of national pathways in close consultation with social partners, in accordance with national customs and practices;
• ettevõtete ja töötajate kohanemisvõime parandamine ülemineku turvalisuse suurendamise teel;
• enhancement of companies' and workers' adaptability by strengthening transition security;
• vajadus kvalifitseeritud ja kohanemisvõimelise tööjõu järele, ühendades selleks aktiivse tööturupoliitika ja investeeringud elukestvasse õppesse konkurentsivõime tõstmiseks;
• the need for a skilled and adaptable labour force, therefore combining active labour market policies with investment in lifelong learning to enhance employability;
17. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu füüsilisest isikust ettevõtjate, väikeettevõtete ja VKEde õiguslikule seisundile, mida iseloomustab suur majanduslik sõltuvus klientidest, ning kaaluma ühiselt kõige sobivamaid õiguslikke vahendeid nende sotsiaalkaitse taseme tõstmiseks;
Calls on the Commission and the Member States to give particular attention to the legal situation of the self-employed, small businesses and SMEs, which is characterised by a high level of economic dependence on their customers, and to consider together the most appropriate legislative means to raise their level of social protection;
21. tuletab meelde, et kaitstud paindlikkuse jaoks ei ole olemas kõigile sobivat lähenemisviisi ja et iga liikmesriik peaks oma kaitstud paindlikkuse mõiste elemendid valima oma olukorrast ja riigi tavadest lähtuvalt ühiste põhimõtete raames;
Recalls that there is no one-size-fits-all approach to flexicurity and that each Member State should compose the elements of their flexicurity concept on the basis of its own situation and national traditions, within the framework of the common principles;
24. rõhutab vajadust lisada haridus- ja koolitusmeetmed ulatuslikumasse kaitstud paindlikkuse kavasse ja rõhutab, et elukestvas õppes tuleks käsitleda töötajate erinevaid võimalusi ning alustada tuleks alusharidusest;
Underlines the need to include educational and training measures in a wider flexicurity agenda and stresses that lifelong learning should address opportunity gaps among workers and must start at the initial education system;
28. nõuab igakülgsete elukestva õppe süsteemide loomist, mis on kohaldatavad ka ebastandardsete lepingutega töötajatele; kutsub liikmesriike üles keskendama strateegiaid riigi nõrkadele valdkondadele ning tegema sihtinvesteeringuid haridusse ja koolitusse ning tagama, et riigiasutuste ja ettevõtete tulemused paraneksid; kutsub liikmesriike üles tagama kõigile õigust ja juurdepääsu koolitusele;
Calls for the creation of comprehensive lifelong learning systems, also applicable to workers with non-standard contracts; calls on the Member States to focus strategies on areas of national weakness and make tailor-made investments in education and training and to ensure that the performance of public authorities and businesses improves; calls upon Member States to ensure the right and access to training for all;
32. on seisukohal, et elukestva õppe puhul tuleks tegeleda töötajate erinevate võimaluste küsimusega ning see peab algama varase hariduse järgus; kirja- ja arvutamisoskuse puudumise vastu tuleb võidelda ning kõigi koolilõpetajate oskuste taset parandada juba alushariduse süsteemist alates;
Considers that lifelong learning should address opportunity gaps among workers and must start in the early education system; takes the view that illiteracy and innumeracy must be fought, and the qualification levels of all school leavers must be improved, beginning in the early education system;
34. rõhutab teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) tähtsust uute ja paremate ettevõtete loomises, kes edendavad teadmistepõhist Euroopat;
Stresses the importance of the Seventh Framework Programme for research and technological development (2007-2013) in creating new and better companies that will promote a Europe of knowledge;
36. on veendunud, et on oluline ergutada stabiilseid töösuhteid, parandades töökorraldust ja töösuhete kvaliteeti töökohal usalduse ja dialoogi põhjal; on lisaks veendunud, et tööõigus, elukestva õppe tänapäevased vormid, jätkusuutlikud sotsiaalkindlustussüsteemid ning hästi toimiv ja tõhus tööhõivepoliitika võivad aidata saavutada usalduse kõrget taset;
Is convinced of the importance of encouraging stable employment relationships by improving the organisation of work and the quality of relationships at the working place based on trust and dialogue; furthermore is convinced that employment law, modern forms of lifelong learning, sustainable social security systems and effective and efficient employment policy can contribute to a high level of confidence;
Mitteformaalne õpe on organiseeritud ja pidev haridustegevus, mis ei vasta täpselt tavahariduse määratlusele.
Non-formal education concerns organised and sustained educational activities that do not correspond exactly to the definition of formal education.
Informaalne õpe on väljapool tavaharidussüsteemi või mitteformaalset õpet olev tegevus, mille organiseerituse tase on madal, näiteks iseõppimine.
Informal learning concerns activities outside formal or non-formal education, of a low-level of organisation, such as self-study.
Formaalne haridus on iga riigi tavaharidussüsteem.
Formal education is the regular educational system of each country.
Vt SEK(2006) 639. ;
See SEC(2006) 639 ;
48. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsiooni nõukogule, komisjonile, sotsiaalkaitsekomiteele, Euroopa tööhõivekomiteele ning liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Social Protection Committee, the European Employment Committee, and the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries.
2007. aasta juulis avaldas komisjon oma ekspertrühma soovituste
The Commission, following its report on the Modernisation of Labour Law, published in July 2007
Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete poole: rohkem paremaid töökohti paindlikkuse ja turvalisuse kaudu”.
Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of Regions entitled 'Towards Common Principles of Flexicurity: More and Better Jobs through flexibility and security.
KOM(2007)0359 . kaitstud paindlikkuse võimaluste kohta.
COM(2007) 0359. its communication on the pathways of flexicurity on the basis of the recommendations of its expert group
Ainult ELi-põhine majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, millega kaitstakse ühiseid väärtusi, võib olla piisavalt tugev, et kaitsta oma huve ning säilitada ja täiustada Euroopa sotsiaalse mudeliga seotud väärtusi – võrdsust, solidaarsust, üksikisiku õigusi ja kohustust, mittediskrimineerimist ja ümberjaotamist koos kõikide kodanike juurdepääsuga kõrgekvaliteedilistele avalikele teenustele – ning juba saavutatud kõrgeid sotsiaalseid standardeid.
However, only an EU based on economic and social cohesion that defends its common values can be strong enough to defend its interests and preserve and enhance the values associated with the European social model – equality, solidarity, individual rights and responsibilities, non-discrimination and redistribution with access for all citizens to high-quality public services - and the high social standards already achieved.
Euroopa integratsioon on alati teinud edusamme, ühitades Euroopa Liidu õigusaktid ja riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil läbiviidavad reformid.
European integration has always progressed via the combination of European legislation and reforms on the national, regional and local levels.
Euroopa raamistik pakub hindamatu võimaluse kujundada siseriiklikku õigusloomet ja siseturu arengut.
The European framework offers an inestimable opportunity to frame national legislation and the evolution of the Internal Market.
ELi sotsiaalvaldkonna acquis ühelt poolt ja avatud koordineerimismeetod koos riiklike reformikavadega teiselt poolt on loonud raamistiku liikmesriikide sotsiaalpoliitika koordineerimiseks.
The EU acquis in the social field on one hand and the Open Method of Coordination together with the National Reform Programs on the other have created the framework for the coordination of Member States' social policies.
Ka paindlikkuse ja turvalisuse arutelu võib kuuluda sellesse raamistikku ning reformide erinevad osad tuleb viia ellu kõige asjakohasemal tasandil.
The flexicurity debate can be part of this framework and the different parts of the reforms for the pathways will have to be carried through at the most appropriate level.
Kuigi Euroopa Liidu liikmesriikide tööturgude ja sotsiaalpoliitika eripära tõttu ei ole võimalik leida üht kõigile sobivat lahendust, on ka meie ühisturg tekitanud ja tekitab edasi ühiseid väljakutseid, mida on kõige parem lahendada ELi tasandil.
Although no one-size-fits-all solution can achieved due to the differing characteristics of the European Member States labour markets and social policies, our internal market also created and continues to create common challenges that can best be best tackled at the EU level.
ELi roll, mille kõrval austatakse liikmesriikide pädevust, ei tähenda mitte lihtsalt parima tava levitamise platvormiks olemist, vaid ka arutelu teatud raamidesse asetamist, mida tehakse liikmesriikides rakendamisele kuuluvate õigusaktide, suuniste ja võrdlusaluste kokkuleppimise teel.
The role of the EU, while respecting the competence of the Member States, is not simply to be a platform of exchange of best practice, but also to frame the debate by agreeing legislation, guidelines and benchmarks, for implementation at Member States level.
Selle tagajärgi tuleb kindlasti tutvustada kõigile huvirühmadele, sealhulgas tööandjatele, töötajatele ja kogu ühiskonnale.
It is crucial to reflect upon the consequences for all stakeholders including employers, employees and the society at large.
Inimesed aktsepteerivad pidevaid muutusi, kui on olemas tagatised ja hüvitusmehhanismid.
People will accept recurring change if they have guarantees and compensating mechanisms.
See tähendab üksikisikutele suuremate volituste andmist oma eluvalikute üle otsustamisel, ilma et sellega kaasneks suur risk nende karjäärile või pensionile.
This involves the empowerment of individuals to make choices over their lives without facing major risks for their carriers/pensions.
See aga tähendab tugevdatud sotsiaalkaitse- ja tööturusüsteeme, kvaliteetset sotsiaalset infrastruktuuri ja põhiõigusi koos konsultatsiooniprotsessiga.
This involves strengthened social protection and labour market systems, a quality social infrastructure and core rights with developed consultation processes.
Liikmesriikidel on sellise usalduse saavutamiseks mitmed võimalused, kuid süsteem toimib ainult siis, kui ta on paigutatud tugevasse Euroopa raamistikku, mis tagab peamised sotsiaal- ja tööõigused kõigile (võimalikele) töötajatele.
To foster this trust there are several 'pathways' which Member States could follow, but this can only function if they are embedded in a substantial European framework which cares for a core of social and employment rights for all (potential) workers.
Tugev Euroopa raamistik tööturu osapoolte täieliku osalemisega riiklikul, majandusharu ja Euroopa tasandil on absoluutne eeltingimus, et liikmesriigid saaksid usaldusel põhinevaid kaitstud paindlikkuse mudeleid ellu viia.
A strong European framework with the full participation of the social partners on national, sectoral and European level is an absolute precondition to allow Member States to implement flexicurity pathways based on trust.
See tähendab, et Euroopa tööturu osapooltel koos oma kolleegidega liikmesriikidest on vaja mängida otsustavat rolli, et töötada välja vajalik Euroopa õigusraamistik, mis annaks Euroopa ettevõtetele ja töötajatele paindlikkuse ja turvalisuse jaoks vajalikud tagatised.
This means that European social partners, along with their national counterparts, need to play a leading role in designing the necessary European legislative framework which would provide European businesses and workers with the guarantees needed for their flexibility and security.
Kaitstud paindlikkus tähendab sotsiaalse Euroopa edendamist, mis omakorda suurendab meie ettevõtete tootlikkust ja konkurentsivõimet.
Flexicurity is about enhancing Social Europe, which in turn enhances the productivity and the competitiveness of our companies.
Euroopas on erinevaid kaitstud paindlikkuse mudeleid, milles on erineval määral ühendatud ettevõttesisene paindlikkus ja turvalisus ning liikmesriigi ajaloost, õigustraditsioonidest, majandusolukorrast, avaliku sektori vahenditest ja töösuhete süsteemist sõltuv väline paindlikkus ja turvalisus.
Not only does the EU need to quickly reform its institutional setup to be more effective, it must provide policies to its citizens and businesses which mitigate the side effects of increased competition and market opening which sometimes create new types of risk for both employers and employees.
Sellest aspektist vaadates on kaitstud paindlikkuse määratlus komisjoni tööõigust käsitlevas rohelises raamatus ning kaitstud paindlikkuse teatises liiga kitsas ning ebapiisava poliitikasuunitlusega.
At European level, there are widespread fears that the term has been hijacked to provide cover for what is essentially a deregulatory drive, giving priority to the needs of employers over those of employees.
Komisjoni põhieeldus, et riskid ja kasu tuleb jagada kaitset pakkuvaid lepinguid omavate ja selliseid lepinguid mitteomavate (insaiderid ja autsaiderid) töötajate vahel, on kahetsusväärne.
Therefore the starting point of the debate should be a clear and unambiguous definition of flexicurity.
Tööjõu killustamine lõpeb alles siis, kui tööturu osapooled, nii tööandjad kui ka töötajad, lepivad õiguste ja kohustuste tasakaalu suhtes omavahel kokku.
There are various models of flexicurity in Europe, combining to different degrees internal flexibility and security within enterprises, and external flexibility and security in accordance with the Member States' historical pasts, legal traditions, economic situations, public finances and industrial relations systems.
Seetõttu on ülioluline kaasata tööturu osapooled kaitstud paindlikkuse arutellu, mida oleks tulnud teha juba varem.
However, they are based on common principles of solidarity, equity, rights and responsibilities.
Kuigi komisjon toetab põhimõtteliselt tugevat sotsiaalset partnerlust, ei esitata teatises konkreetset strateegiat, kuidas sotsiaalset partnerlust Euroopa ja liikmesriikide tasandil edendada ja tugevdada.
Thus flexibility and security requirements are not contradictory but rather mutually reinforcing.
Ka OECD 2006. aasta tööhõive ülevaade (OECD's 2006 Employment Outlook)
Therefore, the combination of these two should be seen as an opportunity.
http://www.oecd.org/document/38/0,2340,en_2649_201185_36261286_1_1_1_1,00.html , milles väidetakse, et töökaitsealased õigusaktid ei oma mõju tööhõive üldisele tasemele, ei toeta komisjoni väidet, et range töökaitse tekitab tööpuudust.
Flexicurity combines the ability firms and workers to adapt with a high level of social protection, social security and unemployment benefits, health and safety protection, active labour market policies and life long learning and vocational training opportunities.
Seetõttu on uustulnukatel või tööturule tagasipöördujatel vaja juurdepääsu hõlbustamiseks nn abistavat trepiastet, kuid sellega peavad kaasnema põhiõigused, mis kaitsevad neid töötajaid ebaõiglase kohtlemise eest.
This is supported by recurrent and effective collective bargaining taking place in a tri-partite structure with strong and representative social partners as well as broad welfare provisions and universal access to good quality services such as childcare and care for other dependents.
Sellega seoses ei ole komisjon piisavalt selgitanud, mida tähendab „piisav” paindlikkus töölevõtmisel.
In this respect, the definition of flexicurity in the Commission's Green Paper on labour law and its Communication on Flexicurity is too narrow and is not adequately policy-oriented.
On vaja selgelt määratleda ELi ja liikmesriikide vaheline tööjaotus – mida on vaja teha Euroopa tasandil ja mida riiklikul tasandil.
The basic assumption by the Commission that the risks and benefits need to be spread among workers with protected contracts and those who do not have such contracts (insiders and outsiders) is regrettable.
Komisjoni teatist võiks täiendada, tuues välja Euroopa Liidu rolli kaitstud paindlikkuse poliitika kujundamise protsessis.
Segmentation of the labour can be ended only if the social partners, both employers and employees agree on the balance of rights and obligations.
Mainimata on jäänud peamised ELi õigusaktid, mille vastuvõtmine või muutmine on viibinud.
It is therefore crucial to include the social partners in the debate on flexicurity and this should have been done earlier.
See on üks kaitstud paindlikkuse saavutamise võimalus, kuid võimalusi on palju rohkem – arvukad Euroopa tööturu osapoolte sõlmitud tähtajalist tööd, vanemapuhkust, osalise tööajaga tööd ja kaugtööd puudutavad lepingud.
http://www.oecd.org/document/38/0,2340,en_2649_201185_36261286_1_1_1_1,00.html report which claims that employment protection legislation has no influence on the total employment rate.
Tööturu osapooled peaksid kokku saama kõikidel tasanditel (Euroopa, riiklik, majandusharu, piirkondlik ja kohalik), et arutada, kuidas suurendada nii seesmist kui välist paindlikkust ja turvalisust.
This is part of the flexicurity pathways as are the numerous agreements concluded by the European social partners on fixed-term work, parental leave, part-time work and teleworking.
Riiklikul tasandil tuleb liikmesriikide vahel kokkulepitud ühised põhimõtted rakendada Lissaboni strateegia kaudu ning seetõttu tuleb need lisada muudetud Euroopa tööhõive suunistesse, sest nad kujutavad endast raamistikku, mida liikmesriigid peavad rakendama oma riikliku reformikava kaudu
Moreover, social dialogue and collective bargaining on the European level needs to be encouraged given the progressive integration of European economies and labour markets. (deleted because it has been discussed with them) The Flexicurity principles cannot be concluded without a formal input of the social partners in fixing rights and responsibilities of employers and employees.
Neljandast Euroopa töötingimuste uuringust (2005)
The fourth European working conditions surveys (2005)
http://www.eurofound.europa.eu/ewco/surveys/EWCS2005/index.htm nähtub, et ettevõtetes ei ole koolituse tase tõusnud.
http://www.eurofound.europa.eu/ewco/surveys/EWCS2005/index.htm show that there is no improvement in the levels of training in companies.
Koolitusele juurdepääsus esinevad suured erinevused liikmesriikide, madala ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate, kindlust pakkuvate ja ebakindlate lepingutega töötajate ning tugeva haridusbaasiga ja kesk/kõrgharidust mitteomavate töötajate vahel.
There are also significant differences in the level of access to training between Member States, between low and high skilled workers, between workers with secure and those with precarious contracts, and between those with solid basic education and those who did not benefit of secondary/university education.
Kõik algatused tuleb läbi arutada tööturu osapooltega ning need peavad olema majanduslikult jätkusuutlikud.
Important to emphasise is the impact of flexicurity on gender issues and equal opportunities.
Tööpuuduse tase on Euroopas ikka veel kõrge ning olukorra muutmiseks peavad liikmesriigid ja Euroopa Liit rohkem pingutama.
It is important that all initiatives need to be negotiated with the social partners and need to be financially sustainable.
Tööd võiksid saada kõik, kui era- ja avalik sektor viivad ellu õiged reformid ja teevad õiged investeeringud.
There can be employment for all if the right reforms and investments are made by the private and the public sectors.
Et tulla toime 21. sajandi väljakutsetega, on Euroopal vaja investeerida rohkem elukestvasse õppesse ning teadus- ja arendustegevusse.
Europe needs to invest more in lifelong learning as well as in research and development to meet the challenges of the 21st century.
kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete kohta
on Common Principles of Flexicurity
6. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pühendama erilist tähelepanu noorte tööturule pääsule; märgib, et praktika võib olla noortele eriti väärtuslik ja atraktiivne viis kogemuste omandamiseks ja kontaktide sõlmimiseks; palub komisjonil kutsuda liikmesriike üles tagama, et praktikat ei kasutata valimatult või isegi pahatahtlikult;
Calls on the Commission and the Member States to devote special attention to young people’s access to the labour market; notes that internships can be a particularly valuable and attractive way for young people to gain important experience and contacts; calls on the Commission to invite Member States to ensure that internships are not used in an indiscriminate or even abusive way;
8. tuletab meelde, et tööjõu vaba liikumine on Euroopa Liidu üks nurgakivi, mis hõlmab kohustust tegeleda mitmete probleemidega seoses liikmesriikide sotsiaalsüsteemide kokkusobivusega, tagamaks selle vabaduse täieliku rakendamise töötajate jaoks parimatel tingimustel, Euroopa konkurentsivõime heaolu nimel ning ilma riiklike sotsiaalsüsteemide saavutusi ja tasakaalu ohustamata;
Recalls that the freedom of movement for workers is one of the cornerstones of the European Union, which entails the obligation to address many issues regarding the compatibility of Member States’ social systems in order to ensure the full implementation of that freedom, in the best conditions for workers, to the benefit of European competitiveness and without jeopardising the achievements and balances of national social systems;
12. kutsub liikmesriikide tööturu osapooli ja riiklikke asutusi üles investeerima eelkõige elukestvasse õppesse, leppides kokku kulutada sellele 2 % SKTst (avaliku ja erasektori kulutused kokku);
Calls on the social partners and the public authorities in the Member States, in particular, to guarantee investment in lifelong learning by agreeing on a 2 % benchmark as a percentage of GDP (total public and private spending);
kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete kohta
on common principles of flexicurity
2. rõhutab, et tervikliku lähenemisviisi raames paindlikkusele ja liikuvusele on vaja rakendada omandatud sotsiaalkindlustusõiguste ülekantavust;
Highlights the need, within the framework of a comprehensive approach to flexibility and mobility, to implement the transferability of acquired social security rights;
7. kordab taas elukestva õppe harjumuste edendamise, tugevdamise ja tekitamise olulisust, eriti täiskasvanute hulgas, luues nii paindlikke võimalusi haridus- ja koolitusprogrammideks kui ka sobivaid tingimusi nende rakendamiseks;
Reiterates the importance of promoting, reinforcing and establishing a lifelong learning culture, especially for adults, by creating flexible opportunities for education and training programmes as well as suitable conditions for implementing them;