natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Metaani põletamise teel energiaks ja süsinikdioksiidiks muutmine mõjutab kasvuhoonegaaside tasakaalu vastupidiselt, sest süsinikdioksiid on metaanist palju vähem kahjulik ning biogaasi põletamisel saadav energia asendab fossiilsed energiaallikad.
By converting the methane into energy and carbon dioxide through combustion, there is a ‘reverse’ input to the green house effect account, because CO2 is by far less harmful than methane, and because the energy from the biogas combustion replaces fossil energy sources.
Taastuvatest energiaallikatest (näiteks õlgede, puidu ja biogaasi põletamine) lähtuvat süsinikdioksiidi heidet käsitletakse neutraalsena, sest põletamisel tekkiva süsinikdioksiidi kogusega võrdse koguse süsinikdioksiidi on esmalt sidunud rohelised taimed biomassi tootmisel.
CO2-emissions from renewable energy sources (like combustion of straw, wood and biogas) are considered neutral, because the same amounts of CO2 which are emitted upon combustion have basically been assimilated by green plants in the first place to produce the biomass.
Vesiniksulfiid (H2S) on tõenäoliselt biogaasis sisalduv aine, millele pööratakse võimalikest ohtudest rääkides kõige enam tähelepanu.
Hydrogen sulphide (H2S) is probably the substance in biogas which is given most focus, when talking about potential hazards.
Vesiniksulfiidi kontsentratsiooni vähendamiseks biogaasis on võimalik kasutada eri meetodeid; biogaas puhastatakse näiteks puhastis või lisatakse biogaasile mahutis – näiteks kaetud ja õhukindlas läga hoiustamise mahutis – väike kogus (ligikaudu neli protsenti) puhast õhku, nii et läga pinnal olevad bakterid seovad vesiniksulfiidi.
Different methods can be used to reduce the concentration of H2S in the biogas; either the biogas is cleaned itself, for instance in a scrubber, or a small amount (approximately four percent) of fresh air is added to the biogas in a tank - for instance a covered, gas-tight slurry storage tank - where bacteria at the surface of the slurry take up the H2S.
Eespool toodu lisaeeliseks on asjaolu, et väävel jääb lägasse ja seda on võimalik hiljem taimede toitainena kasutada.
A further advantage of this is that the sulphur remains in the slurry for later plant nutrition.
Biogaasis võib sisalduda väikestes kogustes teisi aineid.
Other substances may be present in small amounts in the biogas.
Lämmastiku (N 2 ) ja hapniku (O 2 ) sisaldus võib ulatuda paari protsendini (tavaliselt esineb seda juhul, kui biogaasile lisatakse desulfureerimiseks värsket õhku), kuid need gaasid ei kujuta endast ilmselt keskkonnaohtu.
Nitrogen (N2) and oxygen (O2) may be present in concentrations up to a couple of percent (this would typically be the case if fresh air is added to the biogas for desulphurization), but these gasses are obviously not an environmental hazard.
Samuti võib esineda väikestes kogustes vesinikku (H 2 ), kuid põletamise käigus see kaob.
Hydrogen (H2) may also be present in small amounts, but will be eliminated during combustion.
Mikrokogustes võib samuti esineda kahte potentsiaalselt ohtlikku gaasi, süsinikmonooksiidi (CO) ja ammoniaaki (NH 3 ), aga ohutu ja kontrollitud põletamisprotsessi käigus kaob süsinikmonooksiid täielikult.
Two potentially hazardous gasses, carbon monoxide (CO) and ammonia (NH3) may also be present in trace amounts, but given a safe and controlled combustion process, CO is completely eliminated.
Ammoniaagi kogus on tühine, võrreldes keskkonda eralduva lämmastikukoguse vähendamise potentsiaaliga, mis tuleneb bioväetise paremast kasutatavusest töötlemata lägaga võrreldes.
Amount of ammonia is negligible compared to the potential for reduction of nitrogen to the environment resulting from the improved utilization of the bio fertilizer compared to untreated slurry.
Üldjuhul, kui biogaasi lekkimine seadmetest tõhusalt ära hoitakse ja kui biogaasi põletamine toimub optimaalsetel tingimustel, on orgaanilise biomassi anaeroobse lagundamise käigus biogaasiks muutmise üldmõju heitele absoluutselt positiivne.
So in general, if leak of biogas from the installations is prevented effectively, and if the combustion of the biogas is carried out under optimal conditions the overall effects on emissions from converting organic biomass to biogas through anaerobic digestion are absolutely positive.
Seda mitte ainult fossiilkütuste kasutamisel tekkiva süsinikdioksiidi heite vähendamise kaudu, vaid ka loomasõnnikust jms lähtuvate muu heite (metaan jne) vähendamise (neto) kaudu võrreldes olukorraga, kui biogaasitehas puudub.
Not only by reducing CO2-emissions from using fossil fuel, but also by a net reduction in other emissions (methane etc.) from animal manure etc. compared to a situation without a biogas plant
Energiaaspektid ning ELi ja riikide toetuse vajadus
Energy aspects and the need for EU and national support
Loomsete väetiste tootlikkus biogaasi valmistamisel on üsna madal (40–90 m³/t (kuupmeetrit tonni kohta), palju kõrgem on see teraviljadel (170–220 m³/t) ja veelgi kõrgem toiduainetööstusest saadavatel materjalidel (eelkõige tapamajade kõrvalsaadused ja jäätmed (250–480 m³/t).
Biogas output from animal fertilizers is rather low (40-90 m3/t (cubic meters per tons), much higher from cereals (170-220 m³/t), and even higher from food-industrial materials (primarily slaughterhouse by-products and waste (250-480 m³/t).
Eri biogaasi toormete kombineerimisel on soovitav minimaalne tootlikkus 120 m³/t.
Combining different biogas raw materials a minimum output of 120 m³/t is desirable.
Loomasõnniku töötlemisel ja biogaasi tehnoloogiatel on ühiseid elemente, seetõttu on soovitatav siduda biogaasitehaste rajamiseks antav toetus loomasõnniku töötlemisega, aga samuti teiste toorainete, näiteks orgaaniliste jäätmete või toiduks mittekasutatavate energiataimede kasutamisega.
Animal manure processing and biogas technologies contain joint elements, therefore it is advisable to link the support for setting up biogas plants to animal manure processing, but also using other raw materials like organic waste or non-food energy crops.
Koostöötlemise seadmed suudavad töödelda üheaegselt eri liiki jäätmeid, peamiselt vedelat ja tahket sõnnikut, mis on segatud erinevate orgaaniliste jäätmetega.
The co-digestion units are capable of treating different types of waste at the same time, principally liquid and solid manures mixed with diverse organic waste.
Biogaasi tootmise kulutasuvus on negatiivne nii põllumajandusettevõtetes paiknevate biogaasitehaste kui ka tsentraliseeritud tehaste puhul.
Biogas production’s profitability is negative both in the case of farm-scale biogas plants centralised plants.
Tulud hõlmavad soojuseks ja elektriks muudetud biogaasi väärtust ning loomasõnnikus sisalduva lämmastiku suuremat väljaefekti.
Revenues include value of the biogas itself in the form of heat and electricity and value of increased field effect of nitrogen in livestock manure.
Suurematel biogaasitehastel, mis saavad biomassi ettevõttest väljastpoolt, on võimalik saada täiendavat tulu N, P ja K väärtusest väetisena, nn väravatasudest ja süsinikdioksiidi heite vähendamise väärtusest.
Larger biogas plants that receive external biomass have the possibility for additional income from fertiliser value of N, P and K, value of "gate fees", and value of CO2e reduction.
ELi mõnedes liikmesriikides on biogaasitehastel võimalik saada tulu roheliste sertifikaatide müügist.
In some EU member states biogas plants have the possibility to generate income from sale of Green Certificates.
Kulude osas on märkimisväärsed nii investeerimis- kui ka käituskulud.
On the cost side the investment and operational costs are both considerable.
Biogaasitehase kulutasuvuse ja konkurentsivõime määrab põhiliselt ära toodetud elektri müügihind (mille kehtestab tavaliselt riik).
Profitability and competitiveness of a biogas plant is mainly determined by the selling price of the produced electricity (usually set by the state).
Ungaris on näiteks kõikide taastuvenergia allikate jaoks kehtestatud rohelise elektri hinnaks 0,09 eurot kWh (kilovatt-tunni) kohta, samal ajal kui Saksamaal on see koos võimalike soodustustega ligikaudu 0,2 eurot kWh kohta – kaks korda kõrgem kui Ungaris, kuid elektri hulgimüügihinnad on peaaegu ühesugused.
In Hungary for example the green-electricity price is set at 0,09 EUR per kWh (kilowatt per hour) for all renewable energy sources, whereas in Germany - with the possible bonuses - it amounts to around 0,2 EUR per kWh - twice as much as in Hungary, while the electricity wholesale prices are almost the same.
Riigi kehtestatud müügihind on seetõttu paljudel juhtudel biogaasi tootmise jätkusuutlikkuse jaoks ebapiisav.
The selling price set by the state is therefore in many cases insufficient for the sustainability of the biogas production.
Analüüsid näitavad, et süsinikdioksiidi heite väärtus võiks põllumajandusettevõtetes paiknevate tehaste kulutused peaaegu tasakaalu viia ja katta ligikaudu poole tsentraliseeritud tehaste majanduskahjust.
The analyses show that the value of the CO2 e could almost bring the economy of farm-scale plants in balance, and cover around half of the economic loss for the centralised plants.
Süsinikdioksiidi saastekvootidega kauplemise üleminekukulude kaotamine ei suurendaks mitte ainult biogaasi tootmise kulutasuvust, vaid mõjutaks samuti positiivselt rahvamajanduse arvepidamist seoses süsinikdioksiidi heite tootmisega.
Removal of the transition costs for trade with CO2 e would not only benefit the profitability of the biogas production, but also the national accounts for the CO2 e production.
Sellele vaatamata näitab negatiivne kulutasuvus selgelt, et biogaasi tootmine ei ole elujõuline ilma märkimisväärsete rahaliste vahendite eraldamiseta nii Euroopa kui ka riikide poolt.
Nevertheless, negative profitability clearly shows that biogas production is not viable without considerable support from both European and national financial resources.
Investeeringuid tuleks julgustada eri meetmetega, kaasa arvatud ELi piirkondliku ja maaelu arengu fondid.
Investments should be encouraged by various measures, including regional and rural development EU-funds.
Põhiteguriks on siiski riigi kehtestatav rohelise elektri hind, mis peaks olema piisav jätkusuutlikkuse tagamiseks ja tegeliku stiimulina toimimiseks.
They key factor is, however the ‘green-electricity’ price set by the state, which should be sufficient to ensure sustainability and act as a real incentive.
Kõnealuseid Euroopa ja riiklikke vahendeid tuleks kasutada siiski arukalt.
However, these European and national resources should be spent wisely.
Biogaasiseadmetele antav rahaline toetus tervikuna peaks põhinema tõhususel, tehnilisel arengul ja kasvuhoonegaaside positiivsel tasakaalul ning seadmete teistel keskkonnaga seotud eelistel.
All financial support for biogas installations ought to be based on the efficiency, technical development and positive greenhouse-gas balance and other environmental advantages of installations.
Vajadus uue biogaasidirektiivi järele ja õigusaktide läbivaatamine
A need for a new biogas directive and review of legislation
ELi ja liikmesriikide õigusaktid on vaja läbi vaadata, et soodustada biogaasitehaste rajamist ja käitamist kogu ELis:
EU as well as national legislation has to be revised in order to facilitate the setting-up and operation of biogas plants across the EU:
· ennekõike on vajalik ELi biogaasi tootmise direktiiv, mis hõlmab konkreetseid eesmärke seoses põllumajandusliku biogaasi osakaaluga taastuvenergia tootmise eesmärgi raames, statistilisi elemente, biogaasiseadmete rajamise ja edendamise meetmeid, mille aluseks on riiklik või piirkondlik mõju hindamine, varasemate kogemuste tulemuste levitamise ja edendamise meetmeid, riikliku ja piirkondliku planeerimise nõuet õigusloomega seotud ja haldustõkete piiramiseks ning soovitusi rohelise elektri ja rohelise gaasi eest tasutavate maksete miinimumtaseme ja iga-aastase kohandamismehhanismi kohta;
· First and foremost, an EU-directive on biogas production is needed, with specific targets for the agricultural biogas share within the target for renewable energy production, statistical elements, measures for construction and promotion of biogas-installations based on a national or regional impact evaluation, measures for dissemination and promotion of results gained from prior experiences, call for national and regional planning in order to restrict legal and administrative hindrances, and recommendations for the minimum level and yearly adjustment mechanism of payment for ‘green-electricity’ and 'green gas'.
· biogaasiseadmete jääkide kasutamise õigusaktid tuleks läbi vaadata;
· The legislation on the use of residues from biogas installations should be revised.
· kaaluda tuleks raskmetalle sisaldavate kasvustimulaatorite kasutamise keelustamist loomasöödas, kui see osutub seoses biogaasi tootmisjääkide hilisema põldudel kasutamisega kogu Euroopat hõlmavaks probleemiks;
· A ban should be considered on using growth enhancers in animal feed containing heavy metals if this should be a European wide problem for later use of biogas residues on fields.
· saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi ning nitraate käsitleva direktiivi ja reoveesetete direktiivi, veepoliitika raamdirektiivi, linnudirektiivi, elupaikade direktiivi ja raskmetalle käsitlevate õigusaktide tõhus jõustamine on äärmiselt oluline;
· The effective enforcement of the IPPC and Nitrates Directives are crucial, along with the Sewage Sludge Directive, Water Framework Directive, Birds directive, Habitats Directive and the Heavy Metals legislation.
· vaja on strateegiat biogaasiseadmete lisamiseks Kyoto mehhanismi;
· A strategy is needed to include biogas installations into the Kyoto-mechanism.
· vaja on ELi hõlmavaid õigusakte, et tagada võimalus biogaasi suunamiseks maagaasivõrku pärast selle kvaliteedi tõstmist maagaasi kvaliteedi tasemele;
· EU-wide legislation is needed to ensure that biogas - upgraded to natural gas quality - can be fed into the natural gas network.
· loomsete kõrvalsaaduste biogaasi tootmiseks kasutamise edasine edendamine eeldab ettepanekuid, nagu on biomassi tegevuskavas teatavaks tehtud;
· Proposals are needed for further enhancing the use of animal by-products for biogas as announced in the 'Biomass action plan',
· liikmesriigid peaksid lisama biogaasi maaelu ja piirkondade arengukavade vahehindamisse ja esitama ettepanekud tulevikuks.
· Member States should include biogas in their mid-term evaluation of existing rural and regional development programmes and propose actions for the future.
Maaelu arengu strateegiad, kaasa arvatud programmi LEADER projektid, peaksid sisaldama biomassi ja biogaasiseadmete arengukavasid;
Rural Development strategies, including LEADER projects should contain development scenarios for biomass and biogas utilities;
· komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile hiljemalt 15. detsembriks 2008 seostatud aruande Euroopa biogaasi tootmise kohta, võttes arvesse eespool nimetatud ettepanekuid ja tehtud edusamme;
· The Commission should present a coherent report on European biogas production to the European Parliament until 15 December 2008 taking into account the above mentioned proposals and the progress made;
· teadus-, arendus- ja tutvustamistegevuse rahastamiseks tuleks teha jõupingutusi.
· Efforts should be made to fund research, development and demonstration.
Projekti arutati ka sõltumatute ekspertide ja liikmesriikide valitsusasutustega, kes aitasid väga suurel määral kaasa tulevase biogaasipoliitika teatavate aspektide selgitamisele.
The draft was also discussed with independent experts and Member States administrations who have helped immensely to clarify up certain aspects of a future biogas-policy.
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy (*)
säästev põllumajandus ja biogaas: ELi õigusaktide läbivaatamise vajaduse kohta
on Sustainable agriculture and biogas: a need for review of EU legislation
Adamos Adamou
Werner Langen
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. rõhutab, et biokütuste tootmine jäätmetest ei tohiks saada eesmärgiks omaette; jäätmete vähendamine peaks jätkuvalt olema Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide keskkonnapoliitika prioriteet;
Notes with deep concern the increasing competition in many Member States between energy use and use in the food chain of certain agricultural products such as maize; emphasises that this competition has led to a considerable increase in feedingstuff prices ;
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Werner Langen
Adamos Adamou
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. rõhutab sellega seoses, et elektrienergia, soojusenergia ja maagaasi suunamine võrkudesse peab olema mittediskrimineeriv, ning nõuab biogaasi võrdsustamist maagaasiga, et selle potentsiaali saaks pärast maagaasivõrku suunamist täielikult ära kasutada;
Urges the Commission to ensure that adequate precautions are taken to avoid contamination and spreading of these substances, agents and organisms and any diseases they induce, recognising that the heating process reduces the viruses only to a certain extent and that most organic contaminants are barely reduced and heavy metals remain intact;
6. rõhutab sellega seoses rohelise geenitehnoloogia tähtsust ning kutsub liikmesriike ja komisjoni tegema suuremaid jõupingutusi kaasaegsete seemnevilja- ja taimekaitsetehnoloogiate uurimiseks, et biogaasi tootmine ei konkureeriks kvaliteetsete toiduainete tootmisega ning biomassi osakaalu pindalaühiku kohta saaks tunduvalt suurendada;
Calls on the Commission to examine, on the basis of conversion cycle comparisons of various types of biomass in biogas plants, the sustainability of these types with respect to the volume of greenhouse gas emissions and their effects on air quality, biodiversity, including natural vegetation (forests, meadowland, marshland), land management and food production;
9. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles uurima tulevaste biogaasisektori reguleerimist käsitlevate ettepanekute esitamisel mitte üksnes keskkonnaaspekte, vaid ka mõju kvaliteetsele ja jätkusuutlikule toiduainete tootmisele;
Calls on the Commission to ensure cooperation and coordination between the Member States, including those who currently have no or just a few biogas plants, so they may learn about each other's best practices with biogas plants through knowledge and technology transfer;
12. nõuab ka esimese töötlemisetapi toodete, näiteks kartulikoorte või viljaliha kasutamist biogaasitehastes biomassina;
Urges the Commission to present a proposal for a certification scheme for sustainable biogas; this certification scheme should be based on a well-to-wheel approach, taking into consideration all the relevant social and environmental factors;
Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine arengukoostöös
on Gender Equality and Women’s Empowerment in Development Cooperation
Arvamuse koostaja (*): Gabriela Cretu,
Draftswoman (*): Gabriela Cretu,
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS.........19
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality (*) 18
soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös
on Gender Equality and Women’s Empowerment in Development Cooperation
– võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2007. aasta teatist „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine arengukoostöös” ( KOM(2007)0100 );
– having regard to the Commission Communication of 8 March 2007 entitled Gender Equality and Women Empowerment in Development Cooperation ( COM(2007)0100 ),
– võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. mail 2007 vastu võetud järeldusi komisjoni teatise „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine arengukoostöös” kohta;
– having regard to the Conclusions of the General Affairs and External Relations Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, adopted on 14 May 2007 on "Gender Equality and Women’s Empowerment in Development Cooperation",
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 806/2004 soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta arengukoostöös
– having regard to Regulation (EC) No 806/2004 of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on promoting gender equality in development cooperation
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ning artikleid 137 ja 141;
– having regard to Articles 2, 3(2), 137 and 141 of the EC Treaty,
– võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mis võeti vastu 18. detsembril 1979;
– having regard to the United Nations Convention of 18 December 1979 on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW),
– võttes arvesse Pekingis 1995. aasta septembris toimunud neljandat naiste maailmakonverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning järgnevaid lõppdokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000. aastal ja 11. märtsil 2005. aastal toimunud järgnevatel ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking +5 ja Peking +10, mis käsitlesid Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamise edasisi meetmeid ja algatusi;
– having regard to the Fourth World Conference on Women held in Beijing in September 1995, the Declaration and the Platform for Action adopted in Beijing as well as the subsequent outcome documents adopted at the United Nations Beijing +5 and Beijing +10 Special Sessions on further actions and initiatives to implement the Beijing Declaration and the Platform for Action adopted respectively on 9 June 2000 and on 11 March 2005,
– võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande tippkohtumisel 2000. aasta septembris vastu võetud aastatuhande arengueesmärke ning eelkõige aastatuhande arengueesmärke soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise osas, mis on nälja, vaesuse ja haiguste kõrvaldamise, kõikidel haridustasanditel ja igas elukutsevaldkonnas võrdsuse saavutamise, ressursside üle võrdse kontrolli saavutamise ning ühiskondlikus ja poliitilises elus võrdse esindatuse eeltingimus;
– having regard to the Millennium Development Goals, adopted at the Millennium Summit of the United Nations in September 2000, and in particular the MDG on promoting gender equality and empowering women as a prerequisite to overcoming hunger, poverty and disease, reaching equality at all levels of education and in all areas of work, equal control over resources and equal representation in public and political life,
– võttes arvesse komisjoni aruannet „Aastatuhande arengueesmärgid 2000–2004” ( SEK(2204)1379 );
– having regard to the Commission Report on the "Millennium Development Goals 2000–2004" ( SEC(2004)1379 ),
– võttes arvesse 16.–17. detsembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldusi, milles kinnitatakse Euroopa Liidu täielikku pühendumist aastatuhande arengueesmärkidele ja poliitika ühtsusele;
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 16 and 17 December 2004, confirming the full commitment of the European Union to the Millennium Development Goals and to policy coherence,
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0274 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2007)0274 . ,
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0483 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2007)0483 . ,