natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sellest alates on üks kõige suurematest saavutustest integreerituma tegevuse osas olnud kodanikukaitse ja humanitaarabi viimine ühe voliniku vastutusvaldkonda.
Since then, one of the greatest steps towards a more integrated response has been the inclusion of civil protection and humanitarian aid under the portfolio of a single Commissioner.
Kuigi tulemusi on veel vara hinnata, on selline ümberkorraldamine kahtlemata aidanud luua võimalusi ELi katastroofiabi sidususe ja koordineerimise tugevdamiseks.
While it is too early to assess results, there is no doubt that this portfolio rearrangement creates opportunities for enhanced coherence and coordination of the EU disaster response.
Kuid kahe aasta jooksul alates komisjoni teatise avaldamisest 2008. aastal ei ole paljusid tegevuskava meetmeid veel rakendama hakatud, samal ajal kui ELi reageerimine hiljutistele kriisidele on välja toonud kehtiva süsteemi piirangud.
However, two years after the publication of 2008 Commission Communication, many actions from the Action Plan still remain to be implemented while the EU response to recent crises have revealed the limitations of the existing system.
Raportöör on seisukohal, et viimane aeg on tunnistada ELi katastroofidele reageerimise suutlikkuse tugevdamise poliitilist tähtsust ja selle eesmärgi saavutamiseks tuleb kasutada kõiki vahendeid.
The Rapporteur believes that it is high time to recognise the political importance of reinforcing the EU disaster response capacity and that all means should be mobilised to achieve this objective.
Selles osas peab raportöör kahetsusväärseks, et paljud Barnier’ 2006. aasta aruandes sisalduvad konkreetsed meetmed Euroopa kodanikukaitse üksuse loomiseks on laialdaselt jäetud tähelepanuta või on nende rakendamisel saavutatud väga vähest edu.
In this regard, the Rapporteur regrets that many concrete proposals included in the 2006 Barnier report on setting-up a European Civil Protection Force have been largely ignored or have only seen limited progress.
Kuna algatusraporti koostamise mõtte ajendiks oli algselt Haiti olukord, käsitletakse käesolevas raportis ainult ELi katastroofidele reageerimise suutlikkuse välist mõõdet.
As the decision to draft an own-initiative report was originally triggered by the situation in Haiti, this report limits its scope to the external dimension of the EU disaster response capacity.
Hiljutiste kriiside, eriti Haiti kriisi õppetunnid
Lessons from recent crises with a special focus on Haiti
ELi reageerimine Haiti maavärinale, milles oli ühendatud ELi kodanikukaitse mehhanismi aktiveerimine, militaarvahendite kasutamine ning suure ja ulatusliku humanitaarabi kasutuselevõtt, näitas selgelt olemasolevate vahendite ja menetluste keerukust.
The EU’s response to the earthquake in Haiti, combining notably the activation of the EU civil protection mechanism, the use of military assets and the deployment of a significant and large scale humanitarian assistance response, clearly showed the complexity of existing tools and procedures.
Kuigi raportöör möönab, et liikmesriikide ja ELi institutsioonide abi oli kiire ja ulatuslik, tõi kriisi juhtimine esile palju tõhususe, koordineerimise ja nähtavusega seotud probleeme.
While the Rapporteur acknowledges that the response by the Member States and the EU institutions was swift and large scale, the management of the crisis also raised a number of challenges in terms of efficiency, coordination and visibility.
· Tõhususe probleem
· The efficiency challenge
Humanitaarabi osas tuleb tunnistada, et abi oli erakordselt kiire ja tõhus – ECHO eksperdid toodi kiiresti kohale ja kiiret humanitaarabi (3 miljonit eurot) eraldati 24 tunni jooksul.
In terms of humanitarian aid , it has to be acknowledged that the response was extremely fast and effective with the quick deployment of ECHO experts on the field and the allocation of fast track humanitarian funds (3 million EUR) within 24 hours.
Esialgsele abile lisandus hiljem täiendavalt kokku 120 miljonit eurot.
This initial response was later on complemented by additional resources for a total amount of 120 million EUR.
ELi kodanikukaitse mehhan ism aktiveeriti samal päeval, kui toimus maavärin, ning järelevalve- ja teabekeskuse (MIC) kaudu antud abi oli suur – otsingu- ja päästemeeskonnad, meditsiiniteenistused ning tarbevahendite, varjupaiga ja veepuhastamise pakkumine.
The EU civil protection mechanism was activated on the very day the earthquake struck and the assistance provided through the Monitoring and Information Centre (MIC) was quite significant - with urban search and rescue teams, medical teams and the provision of supplies, shelter and water sanitation.
Kuigi Haiti puhul töötas süsteem suhteliselt hästi, aeglustab kehtiv süsteem selgelt ELi kodanikukaitsega seotud abi, sest see põhineb vabatahtlikul ja ajutisel osalemisel, mis sõltub riikide erinevatest otsustusprotsessidest.
Although in the case of Haiti the system worked relatively well, the deployment of the EU civil protection assistance is inevitably delayed by the mechanics of the current system which is based on voluntary and ad-hoc contributions subject to different national decision-making processes.
Süsteemi üks suurematest nõrkustest on see, et eelnevalt on võimatu tagada kõige tähtsamate vahendite kättesaadavust ja suurte vigade vältimist.
One of the major weaknesses of the system is that it is impossible to guarantee in advance that key assets will be available and that major gaps will be avoided.
Haiti kogemustest saadud positiivsetest õppetundidest tuleb nimetada seda, et esimest korda suutis Euroopa Komisjon kohe tööle panna veepuhastamisüksuse (Prantsusmaa juhtimisel) ja kõrgetasemelise meditsiinipunkti koos operatsioonisaalidega (Itaalia juhtimisel), mida hoiti ELi kiirreageerimisvõime 2008. aasta ettevalmistavast meetmest rahastataval ooterežiimil (2008. aasta eelarve).
Among the positive lessons to be drawn from Haiti is the fact that, for the first time, the European Commission was able to directly deploy a water purification unit (run by France) and an advanced medical post with surgery (run by Italy), that were kept on stand-by under arrangements financed through a Preparatory Action for an EU rapid response capability (2008 budget).
Raportöör usub, et 2008. aasta ettevalmistava meetme julgustavaid tulemusi tuleks täiendavalt hinnata ja ideed liikmesriikide vahendite vabatahtlikuks ühendamiseks ooterežiimil vahetuks kasutuselevõtmiseks ELi operatsioonide jaoks tuleks edasi arendada.
The Rapporteur believes that the encouraging results of the 2008 Preparatory Action should be further assessed and that the idea of a voluntary pool of Member States assets on stand-by for immediate deployment in EU operations should be further developed.
Sellega seoses tahaks raportöör nõukogule ja komisjonile meelde tuletada järgmist soovitust Barnier’ aruandest: „Vaid üks ennetustööga tegelev organisatsioon ja vahendite vastastikune ühine kasutamine võimaldavad luua Euroopa kodanikukaitse üksuse.”
In this context, the Rapporteur would like to remind Council and Commission of the following recommendation from the Barnier report: "Only preventive organisation and a pooling of existing resources can bring about the emergence of a European civil protection force".
Samuti näitas Haiti kriis, et militaarsete vahendite kasutuselevõtt võib olla erakordselt kasulik ja täiendada hädaabi andmist.
The Haiti crisis has also shown that the deployment of military assets can be extremely useful to complement the provision of relief assistance.
Tuleb uurida, kuidas muuta militaarsete vahendite õige kasutamine katastroofiolukorras tõhusamaks.
It will be important to explore how the correct use of military assets in disaster response can be made more effective.
Sellega seoses on raportöör veendunud, et militaarsete vahendite ja suutlikkuse kasutamisel osana tsiviiljuhtimise all toimuvates operatsioonides tuleb kõikidel juhtudel ka edaspidi lähtuda kehtivatest suunistest, nagu Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas ja Oslo suuniseid militaar- ja tsiviilkaitsevarustuse kasutamise kohta päästeoperatsioonide raames katastroofi korral (läbi vaadatud novembris 2006).
In this respect, the Rapporteur believes that the use of military assets and capabilities as part of a civilian-led response to a natural disaster should under all circumstances continue to be governed by existing guidelines such as the European Consensus on humanitarian aid and the Oslo Guidelines on the use of military and civil defence assets in disaster relief (updated in November 2006).
· Koordineerimise probleem
· The coordination challenge
Kriisi ulatust ja selles osalejate arvu arvestades osutus maavärinajärgne koordineerimisprotsess küllaltki keeruliseks nii tegevuse kui ka strateegilise/poliitilise tasandi seisukohast.
Given the magnitude of the crisis and the number of actors involved, the coordination process in the aftermath of the earthquake proved quite challenging, both a the operational and at the strategic/political level.
Nagu eespool nimetatud, oli järelevalve- ja teabekeskuse kaudu toimuv koordineerimisprotsess küllaltki tõhus, kuid ikkagi esines (ja praegugi esineb) juhtumeid, kus riigid andsid abi eelneva koordineerimiseta.
As mentioned above, the coordination process through the Monitoring and Information Centre (MIC) has been quite effective in Haiti but there were (and still are) instances of national assistance being provided without any prior coordination.
Haiti juhtumil tegid ECHO ja MIC kiiresti ühised vajadushindamised, kuid raskeks osutus teabe vahetamine ja ühiste vajadushindamiste korraldamine ELi liikmesriikidega vahetu hädaabi andmise etapis.
In the context of Haiti, ECHO and the MIC quickly conducted joint needs assessments, but it proved difficult to exchange information and to organize joint needs assessments with EU Member States during the immediate relief phase.
Sellise olukorra tõttu esitatid hulgaliselt aruandeid, millest suur osa oli kattuvaid, mis muutis olemasoleva hädaabi nõuetekohase kasutuselevõtmise keerulisemaks.
This situation resulted in various and overlapping flows of reports, complicating the adequate mobilization of available relief assets.
Nagu eespool juba nimetatud, tegi komisjoni tasandil koordineerimisprotsessi lihtsamaks kodanikukaitse ja humanitaarabi hiljutine ühendamine sama peadirektoraadi alla.
As already mentioned above, at the Commission level, the coordination process was facilitated by the recent inclusion of civil protection and humanitarian aid under a single DG.
Selline uus ülesannete jaotus on parandanud teenistuste vahelist konsulteerimist ja loonud võimalused ühiseks hindamiseks ja paremaks teabevahetuseks.
This new distribution of portfolios led to greater in-service consultation and created opportunities for joint assessments and better information sharing.
Sellega seoses on tähtis taas meelde tuletada, et „kodanikukaitse ressursside kasutamine humanitaarkriisis peab lähtuma vajadusest ning see peab täiendama ja olema kooskõlas humanitaarabiga”, nagu on sätestatud Euroopa konsensuses humanitaarabi valdkonnas.
In this context, it is important to recall that the "use of civil protection – where deployed in any humanitarian crisis- should be needs-driven and complementary to and coherent with humanitarian aid" as stipulated in the European humanitarian consensus.
Haiti kriis juhtus ka institutsioonilise ülemineku ajal, kui jõustus Lissaboni leping ja arutati Euroopa välisteenistuse loomist.
The crisis in Haiti also occurred at a time of institutional transition with the entry into force of the Lisbon Treaty and discussions on the establishment of the European External Action Service (EEAS).
On teatatud, et Haiti kriisi lahendamise ajal tegid komisjoni teenistused ja nõukogu vastastikku suuremaid jõupingutusi Lissaboni lepingu ideoloogia viimiseks praktikasse.
For the management of the Haiti crisis, it has been reported that efforts have been made to put the Lisbon Treaty spirit into practice through increased interaction between the Commission services and the Council.
Kuid kohe pärast maavärinat tekkis segadus selles osas, kes peaks olema ELi tegevuse koordineerimise üldjuht.
However, the earthquake was immediately followed by a period of confusion over who should take the lead for the coordination of the EU’s overall action.
Kriisi ulatust arvestades võttis ELi abi koordineerimise enda peale komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Ashton, kes tegi tihedat koostööd volinik Georgievaga, kes vastutab humanitaarabi, kodanikukaitse ja rahvusvahelise koostöö eest.
Given the magnitude of the crisis, the coordination of the EU assistance was finally ensured by High Representative/Vice President Ashton in close coordination with Commissioner Georgieva in charge of humanitarian aid, civil protection and international cooperation.
Tulevikus oodatakse, et Euroopa välisteenistus toimib kriisi juhtijana, mis nõuab praeguste kriisiplatvormide ratsionaliseerimist.
In the future, it is expected that the EEAS will create a single crisis response, which will require a rationalisation of the existing crisis platforms.
Seoses ELi militaarsete vahendite kasutamise ja koordineerimisega katastroofiolukorras peavad komisjoni teenistuste ja nõukogu sekretariaadi töö koordineerimiseks olema selgemad mehhanismid.
Clear mechanisms for coordination between the Commission services and the Council secretariat will have to be clarified also in relation to the coordination and the use of EU military assets in a disaster response.
· Nähtavuse probleem
· The visibility challenge
On rõhutatud, et üks suurematest puudustest ELi tegevuses oli ELi tegevuse nähtavuse puudumine.
The lack of visibility of the EU response has also been highlighted as one of the main shortcomings of EU interventions in Haiti.
Samasugust kriitikat on tehtud ka seoses ELi tegevusega Pakistani üleujutuste ajal juulis ja augustis 2010.
The same criticism has been made in relation to the EU response to the floods in Pakistan in July/August 2010.
Raportöör on veendunud, et kahekordse (liikmesriikide ja Euroopa Liidu) nähtavuse tagamiseks tuleb teha selged kokkulepped ja kehtestada menetlused, kuidas liikmesriigid võtavad kasutusele kodanikukaitse vahendid ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu.
The Rapporteur believes that clear agreements and procedures should be established to ensure a dual visibility (for both the member states and the European Union) for civil protection assets deployed by Member States through the EU civil protection mechanism.
Sellise kahekordse nähtavuse esimene ja kõige tähtsam eeltingimus on liikmesriikide poliitiline tahe ühendada teave ja vahendid pigem ühtse Euroopa liidu kui oma riigi lipu alla.
A first and essential precondition for such dual visibility will however be the political willingness from Member States to pool information and assets under a unified EU flag rather than under their national banner.
Nähtavuse küsimusega seoses on raportöör ka veendunud, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata nii järelevalve parandamisele kui ka teabele ELi katastroofiabi andmisel.
In relation to the visibility issue, the Rapporteur also believes that more attention should be paid to improve the monitoring as well as the overall communication around the EU disaster response.
Teavet tuleks anda pidevalt andmete alusel, mida tuleks ajakohastada ka pärast hädaolukorra möödumist.
A continued flow of information should be provided with data that should continue to be updated even after the emergency phase.
Raha ja teabe kontrollimise tulemused tuleks esitada Euroopa üldsusele, millega tõestatakse, et abi on olnud tegelik, konkreetne ja seda on asjakohaselt jagatud.
Control over the use of budgets and information on results should be made available to provide evidence to the European public opinion that aid has been real, concrete and properly managed.
Haiti õppetundide lühianalüüs osutab selgelt, et ELi katastroofidele reageerimise suutlikkust tuleb ka edaspidi reformida.
The brief analysis of lessons learned from Haiti clearly shows the need for further reforms of the EU disaster response capacity.
Sellega seoses tuleb ka rõhutada, et hädaabi tõhusam ja kiirem andmine nõuab eri osapooltelt tugevat poliitilist tahet.
In this context, it also needs to be underlined that a more efficient and rapid response to emergencies will require a strong political will from the different parties in presence.
Kuigi viimasel ajal on püütud tugevdada ELi kodanikukaitse ja humanitaarabi sidusust ja koordineerimist, on Euroopa kodanikukaitse üksuse loomisega tegeldud minimaalselt.
If efforts have recently been made to reinforce the coherence and coordination between the civil protection and humanitarian aid dimensions of the EU response, steps towards the creation of a European civil protection force have remained minimal.
Raportöör väidab, et on viimane aeg selles valdkonnas tegutsema hakata ja eelkõige viia ellu 2006. aasta Barnier’ aruandes esitatud arvukad konkreetsed ettepanekud (Euroopa kodanikukaitse üksuse loomine).
The Rapporteur argues that it is high time to make further progress in this field, notably by putting into practice a number of concrete proposals that were included in the 2006 Barnier report (Towards a European Civil Protection Force).
ETTEPANEK VÕTTA VASTU SOOVITUS NÕUKOGULE B7-0228/2010
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION TO THE COUNCIL B7‑0228/2010
ELi kiirreageerimisvõime loomine
on setting up an EU rapid response capability
– võttes arvesse Euroopa Liidu ülemaailmset vastutust kiire humanitaarabi andmise eest ja ELi märkimisväärseid ülemaailmseid jõupingutusi;
– having regard to the European Union’s global responsibility to provide rapid humanitarian aid and assistance and to the considerable efforts the EU deploys worldwide,
– võttes arvesse vajadust olemasolevat humanitaarabi paremini koordineerida ja koondada 24 tunni jooksul alates katastroofi toimumisest;
– having regard to the need for better coordination and pooling of existing humanitarian assistance, within 24 hours of a disaster,
– võttes arvesse, et pärast hiljuti toimunud Haiti maavärinat saatis komisjon edukalt esimest korda katastroofipaika kaks üksust, mis koostati Euroopa Parlamendi toetusel loodud ELi kiirreageerimisvõimega seotud ettevalmistava meetme raames;
– having regard to the fact that, following the recent earthquake in Haiti, the Commission for the first time successfully deployed there two modules made available through a preparatory action on an EU rapid response capability, established with Parliament’s support,
– võttes arvesse 2006. aastal Michel Barnier' koostatud aruandes „Euroopa kodanikukaitse üksus: Europe aid” sisalduvaid soovitusi;
– having regard to the proposals contained in the report ‘For a European civil protection force: europe aid’, drawn up by Michel Barnier in 2006,
kutsuda komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile võimalikult kiiresti ettepanekuid, et luua ELi kodanikukaitse mehhanismil põhinev ELi kodanikukaitse üksus ning võimaldada liidul koondada esmase humanitaarabi andmiseks vajalikud vahendid 24 tunni jooksul alates katastroofi toimumisest;
that it call on the Commission to bring proposals before Parliament as soon as possible for establishing an EU civil protection force based on the EU Civil Protection Mechanism and enabling the Union to bring together the resources necessary for providing initial emergency humanitarian aid within 24 hours of a disaster;
Euroopa kiirreageerimismehhanism peaks:
that a European rapid response mechanism should
• olema tsiviil- ja/või humanitaarotstarbeline
• be civilian and/or humanitarian
• olema tegevusse rakendatav igal ajal ja nii kiiresti kui võimalik
• be capable of being mobilised at any time and as rapidly as possible
• tegutsema ELi nime all
• operate under the banner of the EU
• järgima rahvusvahelist humanitaarõigust
• observe international humanitarian law
• olema avatud koostööle muude humanitaartegevuses osalevate organitega
• be open to cooperation with other bodies involved in humanitarian action
• olema valmis koostööks ÜRO süsteemiga
• be prepared to cooperate with the UN system
• olema avatud kolmandate riikide panusele
• be open to contributions from third countries
• austama liikmesriikide osalemise vabatahtlikkust kavandatud meetmetes
• respect the voluntary nature of the Member States’ participation in the intended arrangements
• püüdma pidevalt hoida inim- ja materiaalseid ressursse sellisel tasemel, et neid saaks igal ajal kasutusele võtta
• endeavour on an ongoing basis to keep up the standard of the human and material resources available for mobilisation at any time
• põhinema koormuse jagamise põhimõttel;
• be based on the principle of burden sharing;
kutsuda liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise volinikku üles võtma endale liidu kriisiohjamise koordineerimisel juhtroll, kasutades Lissaboni lepinguga loodud kohustusi tulevaste kriiside korral Euroopa Liidu meetmete tõhusamaks koordineerimiseks ja rajades edasise tegevuse juba saavutatule;
that it call on the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy and the Commissioner for International Cooperation, Humanitarian Aid and Crisis Response to play a leading role in coordinating the Union’s crisis response, using the responsibilities created under the Lisbon Treaty to coordinate the Union’s response to future crises more effectively, while building on what has already been achieved.
ELi kiirreageerimisvõime loomise kohta
on setting up an EU rapid response capability
5. ergutab nõukogu jätkama käimasolevat arutelu ELi kodanikukaitse mehhanismi prognoositavuse parandamise teemal ja nõuab ELi kodanikukaitseüksuse viivitamatut loomist, mida soovitati juba Barnier’ 2006. aasta aruandes;
Encourages the Council to continue on-going discussions about improving the predictability of the EU Civil Protection Mechanism and calls for the immediate establishment of an EU Civil Protection Force, as suggested by the Barnier report as long ago as 2006;
Uus Afganistani-strateegia
on a new strategy for Afghanistan
Raportöör: Pino Arlacchi
Rapporteur: Pino Arlacchi
arengukomisjonI ARVAMUS ........................................................................................26
OPINION of the Committee on Development ......................................................26
uue Afganistani-strateegia kohta
on a new strategy for Afghanistan
– võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Afganistani kohta, eelkõige 8. juuli 2008. aasta resolutsiooni Afganistani stabiliseerimise kohta
– having regard to its previous resolutions on Afghanistan, in particular its resolutions of 8 July 2008 on the stabilisation of Afghanistan
ELT C 294E, 3.12.2009, lk 11. , 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontrolli kohta
OJ C 294E, 3.12.2009, p.
– võttes arvesse ELi ja Afganistani 16. novembri 2005. aasta poliitilist ühisdeklaratsiooni, mis põhineb Afganistaniga seotud ühistel prioriteetidel, nagu tugevate ja vastutusvõimeliste institutsioonide rajamine, julgeoleku- ja õigussektori reform, uimastivastane võitlus, areng ja ülesehitustöö;
– having regard to the EU-Afghanistan joint political declaration signed on 16 November 2005, which is based on shared priorities for Afghanistan such as the establishment of strong and accountable institutions, security and justice sector reform, counter-narcotics, development and reconstruction,
– võttes arvesse 2006. aasta kava „Afghanistan Compact”, kus Afganistani valitsuse jaoks esitati järgmise viie aasta kolm peamist tegevusala: julgeolek; valitsemine, õigusriik, inimõigused; majanduslik ja sotsiaalne areng ning kohustus aidata kaasa uimastitööstuse likvideerimisele;
– having regard to the Afghanistan Compact of 2006, which set out the Afghan Government’s three main areas for activity for the subsequent five years: security; governance, rule of law, human rights; and economic and social development, as well as a commitment to the elimination of the narcotics industry,