natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See on üks põhjus, miks raportöör peab vajalikuks kolmepoolse lepingu/kohustuse sõlmimist komisjoni, liikmesriikide ja piirkondade vahel, milles sätestatakse selgelt kõigi roll seatud eesmärkide saavutamisel.
This is one reason why your rapporteur considers that a tripartite agreement/commitment is needed between the Commission, Member States and the regions which clearly sets out the roles each is to play in seeking to achieve the objectives set.
Piirkondliku tasandi poliitika ja meetmed jätkavad teadusuuringute, arengu ja innovatsiooni toetamist ning sellise hariduse ja oskuste arendamist, mis on vajalikud kaasava tööturu tagamiseks.
Support for research, development and innovation, and the development of education and the skills needed to ensure an inclusive job market will be followed up by regional‑level policies and measures.
Ühtlase tasemega arengu ning juurdepääsu tagamine peamistele infrastruktuuridele ja kvaliteetsetele teenustele suurendab võimet lahendada raskeid probleeme.
Ensuring a common level of development and access to basic infrastructure and quality services increases the ability to withstand major challenges.
Võime reageerida globaliseerumisele aitab kaasa ülemaailmse majandusliku konkurentsivõime parandamisele.
Global economic competitiveness is bolstered by this ability to respond to globalisation.
Teadusuuringute, arengu ja innovatsiooniga seotud projektidele suunatud Euroopa ja riiklike rahaliste ressursside kasutamine ei ole ühtlane, mis tähendab seda, et on olemas vajadus suurendada haldussuutlikkust piirkondlikul tasandil, nii et praegustele probleemidele saaks leida uudseid lahendusi.
The take‑up of the European and national financial resources available for projects involving research, development and innovation is not uniform, meaning there is a need to increase administrative capacity at the regional level so that fresh solutions can be pinpointed to current problems.
Raportöör on seisukohal, et kui eesmärgid on saavutatud, tagades infrastruktuuri ja kvaliteetsete teenuste abil samaväärsel tasemel elukvaliteedi, võivad piirkonnad keskenduda meetmetele, mille eesmärk on arendada kohalikku majanduspotentsiaali, mille oluline osa on kohaliku tasandi teadusuuringute, arengu- ja innovatsioonipoliitika ning asjakohase piirkondliku infrastruktuuri arendamine.
Your rapporteur takes the view that once the objective has been met of ensuring a similar quality of life by enabling access to infrastructure and quality services, the regions can concentrate on measures aimed at developing local economic potential, with an important stage being the development of local research, development and innovation policies and the appropriate regional infrastructure.
Rahvusvaheline kaubanduspoliitika kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal
on international trade policy in the context of climate change imperatives
Raportöör: Yannick Jadot
Rapporteur: Yannick Jadot
Jo Leinen , keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon
Jo Leinen , Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS.........17
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*) 17
arengukomisjonI ARVAMUS ........................................................................................22
OPINION of the Committee on Development ......................................................22
rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal
on international trade policy in the context of climate change imperatives
– võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) kolme töörühma 2007. aastal avaldatud aruandeid
– having regard to the reports of the three working groups of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) published in 2007
– võttes arvesse 17. detsembril 2008. aastal Euroopa Ülemkogul vastu võetud kliimamuutuste paketti;
– having regard to the Climate Change Package adopted by the European Council on 17 December 2008,
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 29. ja 30. oktoobri 2009. aasta järeldusi kliimaläbirääkimiste kohta;
– having regard to the Conclusions of the European Council of 29-30 October 2009 relating to climate negotiations,
– võttes arvesse ÜRO kliimateemalist tippkohtumist Kopenhaagenis (Taani) 7.– 18. detsembril 2009 ja selle tulemusel sõlmitud Kopenhaageni kokkulepet;
– having regard to the UN climate summit held in Copenhagen (Denmark) from 7 to 18 December 2009, and the resulting Copenhagen Agreement,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone kliimamuutuse kohta, eelkõige 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni tippkohtumise tulemuste kohta
– having regard to Parliament's previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen summit
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0019 . ja 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni kaubanduse ja kliimamuutuste kohta
Texts adopted, P7_TA(2010)0019 . , and of 29 November 2007 on trade and climate change
– võttes arvesse komisjoni 26. mai 2010. aasta teatist kasvuhoonegaaside heite üle 20%-lise vähendamise võimaluste analüüsi ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu hindamise kohta ( KOM(2010)0265 );
– having regard to the Communication from the Commission of 26 May 2010 on the analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage ( COM(2010)0265 ),
– võttes arvesse komisjoni 19. juuni 2010. aasta teatiseid biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse kohta
– having regard to the Communications from the Commission of 19 June 2010 relating to the sustainability of biofuels and bioliquids
– võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni aruannet ja ÜRO poolt 26. juunil 2008. aastal algatatud keskkonnaprogrammi „Kaubandus ja kliimamuutused”;
– having regard to the World Trade Organization and United Nations Environment Programme report on trade and climate change launched on 26 June 2008,
– võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide lõppdeklaratsiooni 24. ja 25. septembril 2009. aastal Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumisel;
– having regard to the final declaration by heads of State and Government at the G20 Pittsburgh Summit on 24 and 25 September 2009,
– võttes arvesse instituudi Climate Strategies 2010. aasta juunis avaldatud uurimust „Tackling leakage in a world of unequal carbon prices”
– having regard to the Climate Strategies institute's study entitled ‘Tackling leakage in a world of unequal carbon prices’ published in June 2010
Susanne Droege ja Simone Cooper, Tackling Leakage in a World of Unequal Carbon Prices - Fraktsiooni Verts/ALE jaoks tehtud uuring, http://www.climatestrategies.org/our-reports/category/32/257.html. ; instituudi CE Delft 2010. aasta märtsis avaldatud uurimust „Why the EU could and should adopt higher greenhouse gas reduction targets”
Susanne Droege and Simone Cooper, Tackling Leakage in a World of Unequal Carbon Prices - A study for the Greens/EFA Group, http://www.climatestrategies.org/our-reports/category/32/257.html. ; the CE Delft institute's study ‘Why the EU could and should adopt higher greenhouse gas reduction targets’, published in March 2010
Sander de Bruyn, Agnieszka Markowska ja Marc Davidson, Why the EU could and should adopt higher greenhouse gas reduction targets - A literature review , Delft 2010, http://www.stopclimatechange.net/fileadmin/bali/user_upload/docs/7213_finalreportSdB.pdf. ; instituudi Sandbag 2010. aasta veebruaris avaldatud uurimust „The Carbon Rich List: The companies profiting from the EU Emissions Trading Scheme”
Sander de Bruyn, Agnieszka Markowska, and Marc Davidson, Why the EU could and should adopt higher greenhouse gas reduction targets - A literature review , Delft 2010, http://www.stopclimatechange.net/fileadmin/bali/user_upload/docs/7213_finalreportSdB.pdf. ; the Sandbag institute's study, ‘The Carbon Rich List: The companies profiting from the EU Emissions Trading Scheme’, published in February 2010
Anna Pearson, The Carbon Rich List : The companies profiting from the EU Emissions Trading Scheme , Company analysis of the EU Emissions Trading Scheme compiled in association with carbonmarketdata.com, February 2010, http://www.climnet.org/index.php?option=com_docman&task=doc_download&Itemid=55&gid=1551. ja instituudi Carbon Trust uurimust „International carbon flows”;
Anna Pearson, The Carbon Rich List : The companies profiting from the EU Emissions Trading Scheme , Company analysis of the EU Emissions Trading Scheme compiled in association with carbonmarketdata.com, February 2010, http://www.climnet.org/index.php?option=com_docman&task=doc_download&Itemid=55&gid=1551. , and the Carbon Trust institute’s study, ‘International carbon flows’,
– võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni 2008. aastal avaldatud aruannet
– having regard to the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development published in 2008
– võttes arvesse energiahartas esitatud investeerimiseeskirju, mis on aluseks kohtuasjale Vattenfall Europe Generation AG vs. Saksamaa Liitvabariik,
– having regard to the rules on investment in the Energy Charter, which are behind the case of ‘Vattenfall Europe Generation AG v. Federal Republic of Germany of 27 April 2009
– võttes arvesse 14. mai 2009. aasta Ontario rohelise energia õigusakti
– having regard to the Ontario Green Energy Act of 14 May 2009
Ontario energiaministeerium, Green Energy Act, http://www.mei.gov.on.ca/en/energy/gea/ ;
Ontario Ministry of Energy, Green Energy Act, http://www.mei.gov.on.ca/en/energy/gea/ ,
– võttes arvesse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitlevat ELi tegevuskava, mis koostati 2003. aasta mais;
- having regard to the EU FLEGT (Forest Law Enforcement, Governance and Trade) Action Plan of May 2003,
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning arengukomisjoni arvamust ( A7‑0310/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Development ( A7‑0310/2010 ),
A. arvestades, et maakera temperatuur on möödunud sajandi jooksul juba tõusnud ja tõus jätkub, ning arvestades, et kliimasoojenemise majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane mõju on muutunud murettekitavalt suureks ja on ülioluline, et temperatuuritõus suudetakse hoida alla 2°C;
A. whereas the Earth’s temperature has already increased over the last century and will continue to increase and whereas the economic, social and ecological repercussions of global warming are assuming worrying proportions and it is vital to limit this warming to less than 2°C,
B. arvestades, et 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimateemalisel tippkohtumisel saavutatud kokkulepe on küündimatu; arvestades, et EL ei suutnud tippkohtumisel täita juhtrolli oma eesmärkide vähese ambitsioonikuse ja ühtsuse puudumise tõttu;
B. whereas the agreement reached at the UN climate summit in Copenhagen in December 2009 is inadequate; whereas the European Union did not manage to play a leading role because its objectives lacked ambition and it failed to present a united front,
C. arvestades, et 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimateemalisel tippkohtumisel saavutatud kokkulepe on küündimatu ja valmistas pettumuse; arvestades, et läbirääkimispartnerid ei suutnud saavutada ülemaailmset konsensust ning EL ei suutnud tippkohtumisel võtta endale juhtrolli ühtsuse puudumise tõttu;
C. whereas the agreement reached at the UN climate summit in Copenhagen in December 2009 is inadequate and disappointing; whereas the negotiating partners did not manage to reach global consensus, and the European Union did not manage to assume a leading role and failed to present a united front;
D. tundes heameelt Euroopa Ülemkogu otsuse üle vähendada 2050. aastaks ELis kasvuhoonegaaside heidet 1990. aasta tasemega võrreldes 80–95% võrra, mis on oluline eesmärk selleks, et Euroopa Liit asuks kliima valdkonnas taas rahvusvahelisel tasandil juhtpositsioonile, sest teised riigid on kindlalt keskendunud keskkonnasäästlikule majanduse arendamisele, eelkõige oma majanduse elavdamise kavade kaudu; toetades kindlalt eesmärki vähendada heitkoguseid ELis 2020. aastaks 30% võrra sõltumata rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemustest;
D. welcoming the European Council’s goal of reducing European greenhouse gas emissions by 80-95% by 2050 compared with their 1990 levels, this target being necessary for the EU to regain its leading role in international climate initiatives, as other countries have made strong commitments to developing a green economy, notably through their economic recovery plans; strongly supporting the objective of cutting European emissions by 30% by 2020, regardless of the outcome of international negotiations,
E. arvestades, et Cancúni tippkohtumine pakub ainulaadset võimalust sisuliseks dialoogiks, seal tuleks vastu võtta õiguslikult siduvad vahendid ja palju rangemad kontrolliprotseduurid ning see peab olema suur samm edasi tõhusa, laiahaardelise ja õiguslikult siduva kokkuleppe saavutamise poole, mille abil saavutada maakera temperatuuri tõusu hoidmine alla 2°C;
E. whereas the Cancun Summit provides a unique opportunity for a substantive dialogue, should adopt legally binding instruments and much stronger verification procedures and should be a key step towards a comprehensive and legally binding operational agreement to help keep global warming well below 2°C, ,
F. arvestades, et võitlus kliimamuutuste vastu on üks konkurentsivõime tegur, Euroopa Liidu prioriteedid selles valdkonnas on energiasäästlikkus ja taastuvenergia, mis võimaldavad parandada liidu energiavarustuse kindlust ja millel on suur potentsiaal tööstusarengu, innovatsiooni, maakasutuse planeerimise ja töökohtade loomise seisukohast;
F. whereas combating climate change is a factor in competitiveness, with Europe's priorities being energy savings and renewable energies that help improve EU energy security and offer major potential in terms of industrial development, innovation, regional development and job creation,
G. arvestades, et subsideeritud energiatootmine ja süsinikdioksiidi heitkoguste piirangute puudumine teatavates riikides annavad neile suhtelise eelise;
G. whereas subsidised energy and unrestricted CO2 emission in certain countries create a comparative advantage,
H. arvestades, et Euroopa Liidu vastutus kliima valdkonnas ei saa piirduda ainult kasvuhoonegaaside heitega liidu territooriumil, kuna hiljutised hinnangud näitavad, et tarbimisel tekkivad heited on oluliselt suuremad tootmisel tekkivatest heidetest, vastavalt 35% Ühendkuningriigis, 45% Prantsusmaal ja 60% Rootsis;
H. whereas the European Union's climate responsibility cannot be limited to greenhouse gas emissions on its own territory, as recent estimates put consumption-related emissions well in excess of production-related emissions, with figures of around 35% for the United Kingdom, 45% for France or 60% for Sweden,
2. nõuab rahvusvaheliselt siduva kliimakaitse lepingu sõlmimist ning toetab kindlalt eesmärki vähendada ELis aastaks 2020 CO2 heitkoguseid 30% võrra, olenemata rahvusvahelistest läbirääkimistest, ja pikaajalist ELi eesmärki vähendada CO2 heitkoguseid ja muid kasvuhoonegaaside heiteid vähemalt 85% võrra aastaks 2050;
Calls for the conclusion of an internationally binding agreement on climate protection and strongly supports the objective of a 30% reduction in CO2 emissions in the EU by 2020, irrespective of international negotiations, and the long-term EU objective of reducing emissions of CO2 and other greenhouse gases by at least 85% by 2050;
6. rõhutab, et ELi kaubanduspoliitika – nii kahepoolne kui ka mitmepoolne – on vahend ja mitte omaette eesmärk ning see peab olema kooskõlas eesmärgiga võidelda kliimamuutuste vastu ja eeldama ambitsioonika kokkuleppe sõlmimist kliimavaldkonnas;
Stresses that the European Union’s trade policies – whether bilateral or multilateral – are a means to an end and not an end in themselves, and that these should be consistent with its objectives to combat climate change and should anticipate the conclusion of an ambitious climate agreement;
9. toonitab, võttes arvesse WTO lepingu preambulit ja GATTi lepingu artikli XX punkte b, d ja g, et rahvusvaheline kaubandus ei tohi põhjustada loodusressursside ülekasutamist, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama WTO egiidi all kollektiivse eelistuse põhimõtet, pidades eelkõige silmas jätkusuutlikke, kliimahoidlikke ja eetiliselt vastuvõetavaid tooteid;
Stresses, with reference to the Preamble to the WTO Agreement and Article XX (b), (d) and (g) of the GATT, that international trade must not result in the over-exploitation of natural resources, and calls on the Commission and Member States to do more to apply the principle of collective preference under the auspices of the WTO, particularly as regards sustainable, climate-friendly and ethically sound products;
Kaubanduse ja kliimakaitse vahelise vastastikuse positiivse mõju suurendamine
Stronger positive interaction between trade and climate protection
17. loodab, et EL näitab eeskuju ja vähendab nn rohelise tehnoloogia ning keskkonna- ja kliimahoidlike toodete kaubanduse jaoks takistusi, nagu tollimaks ja maksud, ning edendab keskkonnakaupu ja -teenuseid, sealhulgas Bali tegevuskava ja Kopenhaageni Rohelise Kliima Fondi alusel;
Hopes that the EU will set a good example, by removing obstacles such as tariffs and levies to trade in ‘green’ technologies and environmentally sound and climate-friendly products and promoting ‘environmental goods and services’ (EGS), including on the basis of the Bali Action Plan and the Copenhagen Green Climate Fund;
22. soovib, et Euroopa Liit võtaks kõnealuses valdkonnas enda peale juhtrolli rahvusvahelisel tasandil ja palub komisjonil teha kiiremas korras ettepanek ELis nende toetuste kaotamise ajakava kohta, kusjuures selle protsessi käigus tuleb sisse viia sotsiaal- ja tööstusmeetmed; tuletab muu hulgas meelde Euroopa Parlamendi nõuet komisjonile ja liikmesriikidele takistada ekspordikrediidiasutusi ja Euroopa Investeerimispanka andmast laenu projektidele, millel on kliimale kahjulik mõju;
Wants the European Union to assume international leadership on this matter and calls on the Commission to come up swiftly with proposals for a timetable to phase out these subsidies in the EU, given that this process will have to involve the introduction of accompanying social and industrial measures; reiterates also Parliament’s request to the Commission and Member States to prevent export credit agencies and the European Investment Bank from granting loans to projects that have a negative impact on the climate;
Hindade õiglasemaks muutmine rahvusvahelises kaubanduses ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ärahoidmine
Making international trade prices fairer and avoiding carbon leakage
26. märgib siiski, et kliimaläbirääkimised põhinevad ühise, aga erineva vastutuse põhimõttel ja arengumaade kliimapoliitika nõrkuse põhjus on üldiselt nende väiksem finantssuutlikkus või tehnilised võimalused ja mitte keskkonnadumping;
Notes, however, that climate negotiations are based on the principle of ‘shared but differentiated responsibility’ and that the weakness of climate policies in developing countries is generally explained by their more limited financial or technological capacities and not by any environmental dumping goals;
29. rõhutab, et ei ole ühtset lahendust tööstussektoritele, mida ohustab kasvuhoonegaaside heite ülekandumine, ja tootelaad või turustruktuur on põhikriteeriumid olemasolevate vahendite valimisel (tasuta kvootide andmine, riigiabi või piiride kohandamine);
Emphasises that there is no single solution for industrial sectors that are vulnerable to carbon leakage, and that the nature of the product or the structure of the market are essential criteria for choosing between the tools available (free allocation of allowances, State aid or border adjustment measures);
32. tõdeb, et WTO eeskirjad ei ole vastuolus piirimeetmetega, mille eesmärk on neutraliseerida sellise sisemaise poliitika mõju, millega keskkonnamõju kulu lisatakse toodete hinnale, tingimusel et selline kohandamine ei ole diskrimineeriv;
Recognises that WTO rules are not incompatible with border measures to neutralise the effect of domestic policies incorporating the cost of environmental externalities into the prices of products, as long as such adjustments are not discriminatory;
Kliimamõju põhjal toodete eristamise soodustamine
Promoting product differentiation according to their impact on the climate
40. rõhutab, et tuleb teha pingutusi selleks, et kaubanduse kahjulik keskkonnamõju kajastuks hindades ning rakendataks põhimõtet, et saastaja maksab; nõuab tungivalt, et märgistamis- ja teavitamiseeskirjad viidaks kooskõlla keskkonnastandarditega;
Stresses that efforts must be made to ensure that adverse environmental effects resulting from trade are reflected in prices and that the ‘polluter pays’ principle is enforced; urges that the labelling and information systems regarding environmental standards be synchronised;
45. väljendab muret komisjoni soovi pärast edendada kaubanduslepingutes puidukaubanduse liberaliseerimist ja eelkõige kaotada ekspordipiirangud, hoolimata sellest, et on suurenenud metsade hävimise oht ja kahjulik mõju kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele, arengule ja piirkondade elanikele;
Is concerned about the Commission’s desire to push liberalisation of the timber trade, and in particular the abolition of export restrictions, in trade agreements, despite the increased risk of deforestation and the negative repercussions for the climate, biodiversity, development and local populations;
47. on arvamusel, et uued rahvusvahelised kliimakaitset käsitlevad kokkulepped peavad sisaldama kindlaid tagatisi rahvusvahelise puidukaubanduse kahjuliku keskkonnamõju vähendamise ja murettekitavalt laiaulatusliku raadamise peatamise osas;
Is of the opinion that new international climate protection agreements must contain firm guarantees on reducing the adverse environmental impact of the international timber trade and eradicating deforestation, the extent of which is cause for concern;
51. nõuab, et komisjon ei seisaks järjekindlalt vastu oma partnerite kliimapoliitika kohaliku osaluse klauslitele, nagu Ontario rohelise energia õigusakti puhul; on arvamusel, et sellised klauslid kindlustavad poliitika vastuvõetavuse kodanikele ja ettevõtetele; usub lisaks, et seni, kuni rahvusvahelise transpordi kulu ei sisalda kliimakulu, ei ole sellised klauslid nagu transpordimärgistus täiuslikud, aga nad on siiski vajalikud vahendid kohaliku toodangu tarbimise soodustamiseks;
Calls on the Commission not to systematically oppose local content clauses in its partners’ climate policies, as in the case of the Ontario Green Energy Act; considers that such clauses do in fact ensure that these policies are accepted by citizens and companies; considers further that, pending internalisation of the climate cost in the price of international transport, these clauses are, like transport labelling, instruments that may not be perfect but are useful in promoting the consumption of locally produced goods;
Transpordi täielik kaasamine kaubanduse ja kliima problemaatikasse
Full inclusion of transport in the problem area of trade and climate issues
54. palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kõik endast olenev, et saavutada Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni raames õiguslikult siduv leping meretranspordi heitkoguste vähendamise kohta;
Calls on the Commission and Member States to do everything under their power to achieve a legally binding agreement on the reduction of shipping emissions in the context of the International Maritime Organisation;