natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Raportöör on seisukohal, et kõrge tarbijakaitse taseme ja tekstiiltoodete regulatiivse raamistiku lihtsustamise vahel tuleb leida õige tasakaal.
The Rapporteur holds the view that a right balance should be struck between a high level of consumer protection and the simplification of the regulatory framework for textile products.
Sellega seoses tuleks tagada, et kohustusliku märgistamise laiendamine ei tooks ettevõtetele kaasa ebaproportsionaalset koormust, andmata tegelikku lisandväärtust tarbijatele, keda ülemäärane teave tekstiiltoote märgisel võib isegi segadusse ajada.
In this context, it should be ensured that extending compulsory labelling will not impose a disproportionate burden on enterprises without bringing real added-value for consumers, which may even be confused by an excess of information on the label of textile products.
Seetõttu tuleks kohustuslike märgistusnõuete asemel kasutada teisi viise, et tarbijad saaksid teha teadlikke valikuid.
For that purpose, alternative means other than mandatory labelling requirements could be used for consumers to make informed choices.
Euroopa Komisjoni esitatavas aruandes peaksid eelkõige sisalduma järgmised küsimused:
The aforementioned report to be carried out by the European Commission shall cover in particular the following issues:
– ühtlustatud hooldusmärgistuse süsteem , et anda tarbijatele ja tekstiilihooldusettevõtetele täielikku ja täpset teavet tekstiiltoodete hoolduse kohta;
- a harmonised care labelling system to provide consumers and textile care companies with complete and accurate information on the care treatment of textile products;
– rõivaste ja jalatsite suurusmärgistuse ühtne ELi süsteem;
- an EU-wide uniform size labelling system for clothing and footwear;
– ühtlustatud eeskirjad ELi mittekuuluvatest riikidest eksporditud tekstiiltoodete päritolu näitamise kohta ja täpsed kriteeriumid „Made in” päritolumärgistuse kasutamise kohta liidus valmistatud toodetel;
- harmonised rules on the indication of the origin of textile products imported from non-EU countries and precise criteria for the use of a ''Made in'' origin marking for products manufactured in the Union;
– tekstiiltoodete valmistamisel või töötlemisel kasutatud võimalike allergiat tekitavate või ohtlike ainete näitamine;
- indication of any potentially allergenic or hazardous substances used in the manufacture or processing of textile products;
– ökoloogiline märgistus , mis on seotud tekstiiltoodete keskkonnasõbralikkusega, nagu mõju keskkonnale, energia- ja ressursikasutus ja jäätmete tekitamine, eesmärgiga ergutada tekstiiltoodete säästvat tootmist ja tarbimist;
- ecological labelling relating to the environmental performance of textile products, such as the impact on the environment, energy and resource consumption and the generation of waste, with a view to encourage sustainable production and consumption of textile products;
– sotsiaalne märgistus , et tarbijad saaksid langetada otsuseid, milliseid tooteid osta eetilistel kaalutlustel, näiteks tekstiiltooteid tootvate töötajate tervishoid, ohutus, inimõigused, heaolu, töötingimused ja palk;
- social labelling to allow consumers to make decisions about which products to purchase on the basis of ethical considerations such as the health, safety, human rights, welfare, working conditions and the pay of workers producing the textile products;
– hoiatusmärgised, et anda tarbijatele teavet tekstiiltoodete süttivusohtlikkuse kohta, eelkõige suure süttivusohtlikkusega toodete puhul;
- warning labels to inform consumers about the flammability performance of textile products, in particular high-fire-hazard clothing;
– raadiosagedustuvastuse (RFID) ja muude elektroonilise märgistuse vahendite kasutamine, et anda tekstiiltoodete kohta lisateavet, tagades samal ajal tarbija eraelu puutumatuse ja mõjutamata toote lõpphinda;
- the use of Radio-Frequency Identification (RFID) and other means of electronic labelling in order to provide supplementary information on textile products, while ensuring consumer privacy and without affecting the final price of the product;
– märgisele lisatud identifitseerimisnumber , mida kasutab tarbija või jaemüüja, et saada internetist tekstiiltoote, eelkõige selle omaduste, koostise, päritolu või variantide kohta lisateavet;
- the inclusion of an identification number on the label which shall be used by the consumer or the retailer to obtain additional information on a textile product via the internet, in particular its properties, composition, origin or variations;
– keeleväliste sümbolite kasutamine tekstiiltoote valmistamisel kasutatud kiudude kindlakstegemiseks, et tarbija saaks hõlpsasti aru, milline on toote koostis ning eelkõige, kas kasutatud on looduslikke või sünteetilisi kiude.
- the use of language-independent symbols for identifying the fibres used for the manufacture of a textile product, enabling the consumer to easily understand its composition and, in particular, the use of natural or synthetic fibres.
Aruanne peab põhinema laialdasel konsulteerimisel kõigi sidusrühmadega ja põhjalikul mõjuhinnangul ning sellega peavad vajaduse korral kaasnema õigusloomega seotud ettepanekud.
The report shall be based on an extended consultation with all stakeholders and a thorough impact assessment, and shall be accompanied, where justified, by legislative proposals.
Raportöör on seisukohal, et tekstiilinimetuste ja märgistuse töörühm peaks olema sobiv arutelu algatamise foorum, kuid rõhutab, et komisjon peaks tagama kodanikuühiskonna, tarbijate esindajate, tööturu osapoolte ja institutsionaalsete sidusrühmade süstemaatilisema kaasamise, et töörühma koosseis peegeldaks kõigi huvipoolte seisukohti.
The Rapporteur considers that the Working Group on Textile Names and Labelling could constitute an appropriate forum as starting point for the discussion, but emphasises that the Commission should ensure a more systematic involvement of civil society, consumer representatives, social partners and institutional stakeholders in order to ensure that the composition of the Working Group reflects the positions of all interested parties.
Mõju tervisele
Health implications
Raportöör on ka arvamusel, et tekstiiltoodete valmistamisel ja töötlemisel kasutatavate ohtlike ainete võimaliku mõju kohta inimeste tervisele ei ole piisavalt teavet.
Furthermore, the Rapporteur considers that there is a lack of sufficient evidence on the possible effects of hazardous substances, used in the manufacturing and processing of textile products, on human health.
Komisjon teeb seetõttu uuringu, et hinnata, kas tekstiiltoodete valmistamisel või töötlemisel kasutatud ained võiksid kujutada ohtu inimeste tervisele.
The Commission shall therefore carry out a study to assess whether substances used in the manufacture or processing of textile products may represent a hazard to human health.
Uuringus hinnatakse eelkõige seda, kas allergiliste reaktsioonide ja tekstiiltoodetes kasutatavate sünteetiliste kiudude, värvainete, biotsiidide, säilitusainete või nanoosakeste vahel on põhjuslik seos.
This study shall evaluate in particular whether there is a causal link between allergic reactions and synthetic fibres, colourings, biocides, preservatives or nanoparticles used in textile products.
Loomset päritolu materjalide märgistamine
Labelling of animal-derived materials
See raportööri sisuline muudatusettepanek käsitleb tekstiiltoodete loomset päritolu mittetekstiilsete osade näitamist märgisel.
Another substantive amendment proposed by the Rapporteur is the indication, on the label of textile products, of the source material of non-textile parts of animal origin.
Tarbijate jaoks on teadlike otsuste tegemiseks vajalik teada, kas tekstiiltoode sisaldab materjale, mis on saadud nahast, karusnahast või muudest loomset päritolu materjalidest.
It is essential for consumers, in order to make informed choices, to be aware whether a textile product comprises materials derived from skin, fur or other animal-derived materials.
Tekstiilkiusegude kvantitatiivsete analüüsimeetodite ühtlustatud standardid
Harmonised standards for the methods for the quantitative analysis of textile fibre mixtures (Annex VIII)
Selleks et lihtsustada käesoleva määrust ja kohandada tekstiiltoodete proovivõtu- ja kvantitatiivse analüüsi meetodid tehnika arenguga, leiab raportöör, et need meetodid, mida kasutatakse kontrollimaks, kas tekstiiltoodete koostis vastab märgisel esitatud teabele, tuleks muuta Euroopa standarditeks.
In order to simplify this Regulation and adapt the uniform methods for the sampling and analysis of textile products to technical progress, the Rapporteur considers that these methods, which are used to check whether the composition of textile products is in conformity with the information supplied on the label, should be transformed into European standards.
Komisjon peaks selleks andma volitused Euroopa Standardikomiteele (CEN).
To that end, the Commission should issue a mandate to the European Committee for Standardisation (CEN).
Tehnilised muudatused
Technical amendments
Kavandatava määruse eri artiklitesse on tehtud palju muudatusettepanekuid, et selgitada teatavaid tehnilisi aspekte ja tagada teksti parem arusaadavus.
A number of amendments have been introduced to different articles of the proposed Regulation in order to clarify certain technical aspects and ensure greater coherence of the text.
Raportöör on esitanud ka rea muudatusettepanekuid laiema eesmärgiga tagada järjepidevus uue õigusraamistikuga ja Lissaboni lepingu sätetega delegeeritud õigusaktide kohta (artikkel 290).
The Rapporteur has also tabled a number of amendments with the broad aim of ensuring consistency with the New Legislative Framework and the provisions of the Treaty of Lisbon on delegated acts (Article 290).
Raportöör esitab nimetatud ettepanekud parlamendikomisjonile ja ootab edasisi soovitusi.
The Rapporteur presents these proposals to the Committee and looks forward to further suggestions.
Vajadus ELi Lõuna-Kaukaasia strateegia järele
on the need for an EU Strategy for the South Caucasus
vajaduse kohta ELi Lõuna-Kaukaasia strateegia järele
on the need for an EU Strategy for the South Caucasus
– võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lõuna-Kaukaasia kohta, sealhulgas 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta
– having regard to its previous resolutions on the South Caucasus, including its resolution of 15 November 2007 on strengthening the European Neighbourhood Policy (ENP)
ELT C 282E, 6.11.2008, lk 443. ja 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioone ELi tulemuslikuma Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta
OJ C 282E, 6.11.2008, p.443. and its resolutions of 17 January 2008 on a more effective EU policy for the South Caucasus
ELT C 41E, 19.2.2009, lk 53. ning Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta
OJ C 41E, 19.2.2009, p.53. and on a Black Sea Regional Policy Approach
ELT C 41E, 19.2.2009, lk 64. ;
OJ C 41E, 19.2.2009, p.64. ,
– võttes arvesse oma hiljutisi 17. detsembri 2009. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta Aserbaidžaanis
– having regard to its recent resolutions of 17 December 2009 on Azerbaijan: freedom of expression
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0120 . , 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni Gruusia kohta
Texts Adopted, P7_TA(2009)0120 , of 3 September 2008 on Georgia
– võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule idapartnerluse kohta ( KOM(2008)0823 );
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council of 3 December 2008 entitled ‘Eastern Partnership’ ( COM(2008)0823 ),
– võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust;
– having regard to the Joint Declaration of the Prague Eastern Partnership Summit of 7 May 2009,
– võttes arvesse 2006. aasta novembris Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga vastu võetud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavasid ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumenti, mis on tihedalt seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade rakendamisega;
– having regard to the ENP Action Plans adopted with Armenia, Azerbaijan and Georgia in November 2006 and to the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI), closely linked to the implementation of the ENP Action Plans,
– võttes arvesse komisjoni 23. aprillil 2009. aastal vastu võetud Euroopa naabruspoliitika eduaruandeid Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia kohta;
– having regard to the ENP Progress Reports on Armenia, Azerbaijan and Georgia adopted by the Commission on 23 April 2009,
– võttes arvesse riigistrateegia dokumente aastateks 2007–2013 ja Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia jaoks Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames aastateks 2007–2010 kehtestatud riiklikke näidisprogramme;
– having regard to the Country Strategy Papers 2007-2013 and the National Indicative Programmes 2007-2010 under the ENPI for Armenia, Azerbaijan and Georgia,
– võttes arvesse Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia programmdokumentide vahekokkuvõtet;
– having regard to the Mid-Term Review of the ENPI Programming Documents for Armenia, Azerbaijan and Georgia,
– võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga 1996. aastal sõlmitud partnerlus- ja koostöölepinguid;
– having regard to the Partnership and Cooperation Agreements concluded with Armenia, Azerbaijan and Georgia in 1996,
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee asjakohaseid seirearuandeid;
– having regard to the relevant monitoring reports of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe (PACE),
– võttes arvesse rahvusvahelise teabekogumismissiooni 30. septembril 2009. aastal avaldatud aruannet Gruusia konflikti kohta (Tagliavini aruanne);
– having regard to the report of the International Fact-Finding Commission on the Conflict in Georgia published on 30 September 2009 (the Tagliavini Report),
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust ( A7‑0123/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on International Trade ( A7‑0123/2010 ),
A. arvestades, et 8. detsembril 2009. aastal peetud välisasjade nõukogu istungil kinnitas EL oma kavatsust edendada stabiilsust, koostööd, heaolu ja head valitsemistava kogu Lõuna-Kaukaasias muu hulgas tehnilise abi programmide kaudu;
A. whereas at the Foreign Affairs Council held on 8 December 2009 the EU reaffirmed its intention to promote stability, cooperation, prosperity and good governance throughout the South Caucasus, including through technical assistance programmes,
B. arvestades, et tingituna 2008. aasta augustikuisest Gruusia sõjast, ELi edukast sekkumisest eesmärgiga sõlmida relvarahu kokkulepe ja suurest vajadusest ELi jätkuva osalemise järele selleks, et kindlustada kokkuleppe täielik rakendamine, sai EList oluline piirkonna julgeoleku tagaja, kes rakendas ELi järelevalvemissiooni, käivitas ulatusliku sõjajärgse abiprogrammi ning algatas sõja põhjuste ja käigu kohta teabe kogumise missiooni;
B. whereas, as a result of the August 2008 war in Georgia, of the EU’s successful intervention to achieve a ceasefire agreement and of the great need for further engagement in order to secure its full implementation, the EU became a significant security actor in the region, through the deployment of the EU Monitoring Mission, the launch of a major post-war assistance programme and the start of a fact-finding mission on the causes and course of the war,
C. arvestades, et 2009. aastal muutusid intensiivsemaks läbirääkimised Mägi-Karabahhi konflikti lahendamiseks, mida vahendas Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Minski rühm;
C. whereas 2009 has seen intensification of the negotiations for the settlement of the Nagorno-Karabakh conflict mediated by the Organization for Security and Cooperation in Europe (OSCE) Minsk Group ,
D. arvestades, et inimestele, kes asustati Lõuna-Kaukaasia konfliktipiirkondadest ümber sunniviisiliselt, ei anta ikka veel õigust oma kodudesse tagasi pöörduda; arvestades, et kuigi kolm riiki on käivitanud programme oma pagulaste ja riigi sees ümberasustatud isikute integratsiooniks kohalikul tasandil, esineb siiski veel arvukalt probleeme, mis nende õnnestumist takistavad; arvestades, et asjaomased ametivõimud ei tohiks kasutada pagulasi ja riigi sees ümberasustatud isikuid konfliktides poliitiliste vahenditena;
D. whereas persons forcefully displaced from the conflict zones in the South Caucasus are still denied the right to return to their homes; whereas the three countries have embarked on programmes for local integration of their refugees and internally displaced persons, however they still face numerous difficulties hindering their success; whereas refugees and i nternally d isplaced p ersons ( IDPs ) should not be used by the authorities concerned as political instruments in conflicts ,
E. arvestades, et 2009. aasta oktoobris aset leidnud diplomaatiliste suhete sõlmimise ja arendamise protokollide allkirjastamine ja ühispiiri avamine Armeenia ja Türgi poolt oli küll paljulubav samm, kuid et protokollide ratifitseerimist pole järgnenud;
E. whereas Armenia and Turkey’s signing in October 2009 of protocols on the establishment and development of diplomatic relations and the opening of their shared border is a promising step, but ratification has not followed,
F. arvestades, et külmutatud konfliktid takistavad majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning Lõuna-Kaukaasia piirkonna elatustaseme parandamist, samuti Euroopa naabruspoliitika idapartnerluse täielikku väljaarendamist; arvestades, et konfliktide rahumeelne lahendamine on oluline stabiilsuse jaoks ELi naaberriikides; arvestades, et oleks vaja astuda täiendavaid samme, et määrata kindlaks ühised huvivaldkonnad, mille puhul saadaks üle erimeelsustest ning mis hõlbustavad dialoogi ja edendavad piirkondlikku koostööd ja arenguvõimalusi;
F. whereas the frozen conflicts are an impediment to the economic and social development and hinder the improvement of the standard of living of the South Caucasus region as well as the full development of the Eastern Partnership of the ENP; whereas a peaceful resolution of the conflicts is essential for stability in the EU Neighbourhood ; whereas further efforts should be made so as to identify common areas of interests that can overcome divergences, facilitate dialogue and promote regional cooperation and development opportunities,
G. arvestades, et EL austab suhetes Lõuna-Kaukaasia riikidega suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse põhimõtteid;
G. whereas the EU respects the principles of sovereignty and territorial integrity in its relations with the South Caucasus states,
H. arvestades, et idapartnerlusega luuakse uusi võimalusi kahepoolsete suhete süvendamiseks ja algatatakse mitmepoolne koostöö;
H. whereas the Eastern Partnership creates new possibilities for deepening bilateral relations and also introduces multilateral cooperation,
I. arvestades, et idapartnerlus, mille eesmärgiks on reformide kiirendamine, õigusnormide ühtlustamine ja majanduslik integratsioon ning partnerriikide riikluse ja territoriaalse terviklikkuse kindlustamiseks käegakatsutava toetuse andmine, põhineb tingimuslikkuse, diferentseerimise ja ühisvastutuse põhimõtetel ning näeb ette läbirääkimiste pidamise uute assotsieerimislepingute üle, milleks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut;
I. whereas the Eastern Partnership aims at accelerating reforms, legal approximation and economic integration, and bringing tangible support for the consolidation of statehood and territorial integrity of partner countries, is based on the principles of conditionality, differentiation and joint ownership and envisages the negotiation of new Association Agreements, which will require the assent of the European Parliament,
J. arvestades, et ELi idanaabruse (EURONEST) parlamentaarne assamblee moodustatakse ametlikult kui Euroopa Parlamendi ja ELi kuue idapartneri – sealhulgas Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia – parlamentide vahelise tõhustatud dialoogi ülioluline mitmepoolne mehhanism eesmärgiga kõnealuseid riike ELile lähemale tuua;
J. whereas the EU Neighbourhood East (EURONEST) Parliamentary Assembly is to be officially constituted as a crucial multilateral mechanism of intensified interparliamentary dialogue between the European Parliament and the EU’s six Eastern partners, including Armenia, Azerbaijan and Georgia, with the aim of bringing these countries closer to the EU ,
K. arvestades, et olukord Lõuna-Kaukaasias nõuab ELi kaasatuselt selles piirkonnas üha rohkem ennetavat poliitikat, ning arvestades, et idapartnerluse käivitamine ja Lissaboni lepingu jõustumine pakuvad hea võimaluse ELi Lõuna-Kaukaasia suunalise strateegia kavandamiseks,
K. whereas the situation in the South Caucasus region calls for an increasingly proactive policy in the EU engagement in this region and whereas the launch of the Eastern Partnership and the entry into force of the Lisbon Treaty provide a good opportunity to devise an EU strategy towards the South Caucasus,
2. rõhutab, et piirkonnas esinevate konfliktide puhul ei ole kehtiva olukorra säilitamine vastuvõetav ega jätkusuutlik, kuna sellega kaasneb pidev pingete eskaleerumise ning relvategevuse taastumise oht; on seisukohal, et kõik osapooled peaksid aktiivselt osalema stabiilsuse ja rahu saavutamises; toetab piiriüleste programmide ja kodanikuühiskondade vahelise dialoogi kasutamist konfliktide transformeerimiseks ja usalduse suurendamiseks lahkmejoontel; rõhutab, et ELil on etendada oluline roll piirkonnas dialoogikultuurile kaasaaitamisel ning ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonide, kaasa arvatud resolutsiooni 1325 (2000) rakendamise tagamisel;
Emphasises that retaining the status quo in the conflicts in the region is unacceptable and unsustainable, since it bears the constant risk of an escalation of tensions and a resumption of armed hostilities; considers that all sides should actively engage to achieve stability and peace; advocates the use of cross-border programmes and dialogue among civil societies as tools for conflict transformation and confidence-building across the division lines; underlines that the EU has an important role to play in contributing to the culture of dialogue in the region and in ensuring the implementation of relevant UN Security Council resolutions, including UN Security Council Resolution 1325 (2000);
Mägi-Karabahhi konflikt
The Nagorno-Karabakh conflict
11. rõhutab, et kõigi julgeolek on mis tahes kokkuleppe hädavajalik element; tunnistab selliste piisavate rahutagamismeetmete tähtsust, mis on kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega, mis hõlmavad nii sõjalisi kui ka tsiviilaspekte; kutsub nõukogu üles uurima võimalusi rahuprotsessi toetamiseks ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonidega, sealhulgas suure järelevalvemissiooni saatmist kohapeale, mis võiks hõlbustada rahvusvahelise rahuvalveüksuse loomist, kui poliitiline lahendus on leitud;
Stresses that security for all is an indispensable element of any settlement; recognises the importance of adequate peacekeeping arrangements in line with international human rights standards that involve both military and civilian aspects; calls on the Council to explore the possibility of supporting the peace process with Common Security and Defence Policy (CSDP) missions, including sending a large monitoring mission on the ground that could facilitate the establishment of an international peacekeeping force, once a political solution is found;
Armeenia ja Türgi lähenemine
The Armenia-Turkey rapprochement
Konfliktid Gruusias
The conflicts in Georgia