natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kui suuremad liikmesriigid ja spetsialiseerunud ettevõtted avaldavad oma andmed 6­–8 kuu jooksul, siis EUROSTATi statistika saamiseks tuleb oodata tavaliselt 18 kuud.
While the main Member States and specialist companies publish their data in six to eight months, it generally takes 18 months to obtain Eurostat statistics.
Kõnealune hilinemine ei ole üksnes takistuseks Euroopa poliitikavaldkondade analüüsimisel, vaid mõjutab ka ELi usaldusväärsust rahvusvahelisel tasandil.
This time-lag not only holds up any analysis of European policies but also affects the EU’s credibility at international level.
Viivitusi põhjustab tavaliselt väike arv liikmesriike, kes vastavad liiga hilja või ebatäpselt.
The delay is mainly due to a small number of Member States responding too late, or too unclearly.
Tundub kasulik määrata kindlaks varasemad küsimustikele vastamise lõpptähtajad ning EUROSTATi statistika avaldamise lõppkuupäev.
It seems to us worthwhile to set closer deadlines for replies to questionnaires and a deadline for publishing Eurostat statistics.
Sisu ja üksikasjad tuleb määrata kindlaks vastavalt energiastatistika kahele eesmärgile:
The content and the degree of detail should be calibrated in accordance with the two aims of energy statistics:
· teave energiavoogude kohta, mis on hädavajalik sektori haldamiseks;
· to identify energy flows, which is essential for managing the energy sector;
· energiasüsteemi tulemuste hindamine energiapoliitika eesmärkidest lähtudes.
· to evaluate performance of the energy system in the light of energy policy objectives.
Teatud andmete ebatäpsus muudab energiastatistika tõlgendamise ja seega sellest saadavad võimalikud õppetunnid väga oletuslikuks.
The lack of clarity of some data makes the business of reading energy statistics, and hence the lessons that can be drawn from them, exceedingly hit-and-miss.
Tegime kindlaks kaks olulist töövaldkonda:
We have identified two areas where serious work is needed.
Statistika parandamine energiatõhususe nimel
Improving the statistics for energy efficiency
Energiasüsteemi tõhususest on saanud kõigi energiapoliitikate ja kliimamuutuste vastase võitluse üks prioriteete kogu Euroopas.
The efficiency of the energy system has become a priority for all policies concerned with energy and the fight against climate change throughout Europe.
Kahjuks ei peegelda praegune statistika prioriteetide muutumist.
Unfortunately the present statistics do not reflect that change of priorities.
Üksikasjaliku statistika vähesus või isegi puudumine suurte sektorite lõpptarbimise kohta väljaspool tööstuslikku tarbimist takistab üldiselt tehnilise tõhususe asjaomaste määrade mõõtmist; „tööstussektori” alase teabe täpsuse taseme ja vaid suurte andmekogumitena esitatud 70–80% ülejäänud tarbimise (transport, elamumajandus, teenindussektor) vahel on tohutu erinevus.
The inadequacy, if not absence, of detailed statistics on final consumption by major sectors other than industry is generally preventing us from measuring the relevant ratios of technical efficiency; the difference between the degree of accuracy of information on the ‘industrial’ sector and the 70 to 80 % making up the rest of consumption (transport, residential, tertiary), which are only presented in overall aggregates, is glaringly obvious.
Maanteetranspordi puhul ei ole praegu isegi võimalik eristada reisijate- ja kaubavedu; kuidas mõõta võetud meetmete mõjusid?
In the case of transport you cannot even distinguish between road passenger transport and road haulage; how are we to measure the effects of the action taken?
Meie ettepanekud parandada teavet energia lõpptarbimise kohta kõige madalamate institutsiooniliste ja finantsiliste kuludega on seotud kahe peamise ideega:
Our proposals for improving understanding of final energy at the lowest possible institutional and financial cost are centred on two main ideas:
- lisada energia peamiste lõpptarbimiste üksikasjad iga-aastastesse küsimustikesse energiaallikate kaupa.
· adding the detail of the main uses of final energies in the annual questionnaires, per type of energy.
Näiteks elamumajanduse ja teenindussektori puhul kõigi valmis energiatoodete, välja arvatud elekter, kohustuslik jaotus kütte ja teiste kasutuste vahel;
For instance, for the residential and tertiary sectors, there should be an obligatory breakdown for all final energy products except electricity between heating and other uses;
- viia iga kolme või nelja aasta tagant läbi uuringud, mis võimaldavad luua ja seejärel ajakohastada valmis energiatoodete jaotuse alused sektorite ja peamiste energiakasutuste kaupa.
· conducting surveys, every three or four years, to ascertain, and then update, breakdown keys for final energies by sector and main energy uses.
2.2 Primaarenergia ebapiisav ja mittevastav arvestus
2.2 Insufficient and inadequate accounting of primary energies
Teavet energiavoogude kohta reguleeritakse praegu kahe kohustusliku ettekirjutusega: teabe kättesaadavus arvestuses kajastatud energiaallikate soojasisalduse kohta, tegelike voogude mõõteinstrumentide olemasolu.
At the moment our understanding of energy flows depends on two requirements: the availability of information on the calorific content of the energies accounted, and the existence of instruments for measuring the physical flows.
Tuumaenergia ja taastuvate energiaallikate areng tekitab selles osas mitmeid raskusi, mis ei ole lahendus leidnud või on ebapiisavalt lahendatud.
The development of nuclear power and renewable energies is posing a number of problems in this area that have been poorly resolved, if at all.
Tuumaenergia kajastatakse arvestuses praegu üksnes elektrijaamades toodetud elektri puhul.
Nuclear power is at present accounted only in the case of the electricity produced by power plants.
Arvestus ei toimu muu hulgas mitte elektri termilise ekvivalendi (Joule’i efekt) alusel (nagu tarbitava lõppenergia puhul), vaid praegu domineeriva tehnoloogiaga elektrijaamas toodetud soojuse alusel, st keskmise kasuteguriga 33%.
And this accounting is based not on the thermal equivalence of the electricity per Joule effect (as for the final electricity consumed), but on the heat produced by a plant of the current dominant technology, in other words with an average efficiency of around 33 %.
Niisugune arvestamise viis ei näita midagi tuumakütuste tegelike soojusvoogude kohta, vastupidiselt sellele, mida kasutatakse söe või nafta puhul.
This approach does not mention the real thermal flows from nuclear fuels, unlike the approach for coal or oil.
Teine probleem, mis praegu seoses tuumaenergiaga esile kerkib, on madal eriteadmiste tase kütusetsüklis sisalduvate energiavoogude kohta.
The other problem arising at the moment in the case of nuclear power is the limited level of specific knowledge of the energy flows involved in the fuel cycle.
Et täita kõnealune oluline lünk ELi energiastatistikas, teeme ettepaneku lisada B lisasse (iga-aastased küsimustikud) küsimustiku tuumaenergia kohta.
To rectify this serious gap in the EU’s energy statistics, we propose adding a questionnaire on nuclear power to Annex B (annual questionnaires).
Taastuvate energiaallikate vood kajastatakse arvestuses mitmel viisil:
When renewable energy flows are accounted, this is done in a number of ways:
- biomassi ja selle derivaatide kohta soojussisalduse alusel, nagu fossiilkütuste kohta;
· in the case of biomass and its derivates, on the basis of the calorific content, as for fossil fuels;
- hüdro-, tuule- või päikeseenergiast toodetud elektri kohta mõõdetud kWhde alusel, mis määratletakse termilise ekvivalendi meetodi (Joule’i efekt) alusel;
· in the case of electricity produced by hydro, wind or solar power, on the basis of kWh measured in terms of the thermal equivalent per Joule effect;
- otse kasutatava päikesesoojuse kohta paigaldatud andurite ruutmeetrite ja Joule/m 2 koefitsientide põhjal;
· in the case of thermal solar in direct use, on the basis of the m 2 of collectors installed and the Joule/m 2 ratios;
- geotermaalenergia kohta geotermilise vee või auru soojussisalduse alusel.
· in the case of geothermal energy, on the basis of the calorific content of the geothermal water or steam.
Kõnealune taastuvate energiaallikate arvestusviis tekitab probleeme seoses teabe puudumisega tegelike energiavoogude (eriti päikeseenergia puhul) ja muundamiseks kasutatavate energiavoogude (eriti biokütuste puhul) kohta.
This method of assessing renewable energies raises the problem of the lack of knowledge of the real energy flows (particularly in the case of solar power) and the energy flows mobilised in conversions (in particular with biofuels).
Kõnealuste lünkade täitmiseks teeme ettepaneku laiendada biomassi ja päikeseenergia sektorite kohta nõutavaid andmeid.
To remedy these shortcomings we propose extending the data required for the biomass and solar energy sector.
Et vältida lõppenergia esmaseks energiaallikaks muundamise kokkulepetest tingitud moonutusi, teeme ettepaneku toetuda tulevaste eesmärkide ja ELi taastuvate energiaallikate alase statistika puhul lõppenergia protsendimääradele (vt ka 3. peatükk – näitajad)
To prevent distortion caused by the conventions for converting final energy into primary energy, we propose basing the EU’s future objectives and statistics for renewable energies on final energy percentages (see also Chapter 3 – Indicators).
Alates sellest, kui EL püstitab endale täpseid eesmärke energiapoliitika valdkonnas, vajab ta tulemuste kvantitatiivse jälgimise vahendeid: näitajate ülesanne on määratleda statistikasüsteemi sisu ja korraldus.
Now that the EU is setting itself precise targets for energy policy, it needs the instruments for quantitative monitoring of the results: that is the role of the indicators that must determine the content and organisation of the statistical system.
Primaarenergia vormis esitatud statistika kõrvalekalle
Bias of statistics expressed in ‘primary energy’
Enim kasutatud aluseks riikide või Euroopa Liidu energiasüsteemi iseloomustamiseks on arvud või graafikud, mis väljendavad erinevate energiaallikate osakaalu primaarenergias.
The most widely used reference for depicting the energy systems of the Member States or the European Union are figures or graphs showing the share of the different energies in primary energy.
Kuid kõnealused arvud ja graafikud koostatakse lõppenergia ja primaarenergia vaheliste muundustegurite põhjal, mis tekitavad probleemi.
These figures and graphs are based on conversion factors between final energy and primary energy which pose a problem.
Kokkuleppe kohaselt kajastatakse praegu taastuvatest energiaallikatest toodetud esmane elekter arvestuses termilise ekvivalendi meetodi (Joule’i efekt) alusel (1TWh = 0,086 Mtep), samal ajal kui tuumaenergiast toodetud elekter, mida peetakse samuti esmaseks elektriks, arvestatakse reaktoris toodetud soojuse alusel (kokkuleppel 1 TWh = 0,26 Mtep).
At the moment, by convention, primary electricities of renewable origin are accounted on their thermal equivalent per Joule effect (1 TWh = 0.086 Mtoe), whereas electricity of nuclear origin, which is also considered as a primary electricity, is accounted on the basis of the heat produced in the reactor (1 TWh = 0.26 Mtoe by convention).
Seetõttu on sõltuvalt elektri saamise viisist samal lõppelektri tootmisel TWhdes erinev kaal kogu energia esmases tootmises (väljendatuna Mtepides): 1 TWh tuumaenergia sisaldus on 3 korda suurem kui 1 TWh taastuval energiaallikal.
Thus the same production of final electricity in TWh has a different weight in the total for primary energy production (expressed in Mtoe) depending on its origin: 1 TWh of nuclear counting for 3 times more than 1 TWh of renewable.
See mõjutab tähtsuse, mida statistika omistab erinevatele energiaallikatele, kajastamist, paisutades kunstlikult energiaallikaid, millel on väiksem elektrienergia tootmise kasutegur (tuumaenergia, süsi), ja vähendades suure elektrienergia kasuteguriga energiaallikate (taastuvad energiaallikad, gaas) osakaalu.
This has repercussions for the importance that the statistics attach to the various types of energy: they artificially inflate those that have the lowest electrical efficiency (nuclear and coal) and underestimate the share of energies with a high electrical efficiency (renewables and gas).
Bernard Laponche viis läbi statistiliste dokumentide üksikasjaliku analüüsi Euroopa Komisjoni rohelise raamatu põhjal
Bernard Laponche has made a detailed analysis of statistical documentation based on the Commission Green Paper
Et ületada kõnealust olulist moonutust statistika tõlgendamisel, teeme ettepaneku, et
To rectify this serious distortion in interpretation of the statistics, we propose that
– Euroopa energiapoliitika valdkonnas püstitatud tegevuseesmärgid (energiatõhususe parandamine, taastuvate energiaallikate osakaal, ...) väljendataks lõppenergia vormis;
· the figured targets for European energy policy (improving energy efficiency, the share of renewable energies, and so on) should be expressed in terms of final energy;
– EUROSTATi juurde loodaks sõltumatute ekspertide rühm, et võtta uuesti arutlusele praeguste muundustegurite asjakohasus.
· an independent group of experts should be set up under Eurostat to review the relevance of the current conversion factors.
Energiavoogude arvestuses kajastamise viis mõjutab otse esmatootmise ja -tarbimise mõõtmist ning seega sõltumatuse ja isevarustamise näitajate arvutamist.
The way in which energy flows are accounted has a direct impact on the measurement of primary production and primary consumption, and thus on the way independence and self-sufficiency indicators are calculated.
Tõstame siinkohal esile kaks olulisemat kõrvalekallet:
Two major sources of bias should be mentioned here:
- teatud energiavoogude arvestuses kajastamata jätmine või osaline kajastamine.
· the absence of accounting, or only partial accounting, of some energy flows.
Tegemist on tuumaenergia probleemiga: fossiilkütuste kajastamata jätmise tõttu ei esine need impordis ega ekspordis, viies energiaalase sõltumatuse ja isevarustamise mõõtmise tegurite hindamise tasakaalust välja
This problem is specific to nuclear power: the fact that fissile fuels are not accounted means that they appear neither in imports nor exports, creating a de facto distortion in the evaluation of the ratios measuring independence or self-sufficiency;
- kõrvalekalded seoses elektri tootmiseks mõeldud esmaste energiaallikate arvestuses kajastamisega.
· distortion in the accounting of primary energies intended for the production of electricity.
Tegemist on eespool energiavoogude alase teabe kohta öeldu tagajärjega.
The impact here, as mentioned earlier, is on our understanding of energy flows.
3.3 Teatud eksitavad energiatõhususe näitajad
3.3 Misleading impressions from some energy efficiency indicators
Kõnealune teema hõlmab tegelikult kahte erinevat, kuigi tugevalt seotud tõsiasja:
This notion in fact refers to two separate but closely linked realities:
- energia tootmise ja tarbimise tehniline tõhusus,
· the technical efficiency with which we produce and consume energy,
- energiasüsteemi majanduslik tõhusus.
· the economic efficiency of the energy system.
Tehniline tõhusus mõõdab suutlikkust rahuldada vajadused (soojuse, liikuvuse, tootmisprotsesside, ... vajadused) väiksema energiatoodete hulgaga.
Technical efficiency measures the ability to fulfil demand (for heat, transport, production processes and so on) with smaller quantities of energy products.
Tehnilist tõhusust mõõdetakse sektori ja kasutuse kohta.
It is measured by sector and by use.
Seega tuleb kindlasti vältida kahte komistuskivi:
Thus two hazards absolutely must be avoided:
- energiatõhususe (energiapoliitika eesmärkide tähenduses) ja majanduse struktuurimuutuste segiajamine
· confusion between energy efficiency (in terms of energy policy targets) and structural trends in the economy
- esmase elektrienergia arvestuses kajastamisega näitajatesse tekkinud kõrvalekalded: näitajad lõppenergia vormis ei tekita niisugust probleemi, isegi kui need ei võimalda saada teavet töötlemissektori kohta.
· forms of bias caused by accounting primary electricity in the indicators: final energy indicators do not cause this type of problem, even if they do not make it possible to apprehend the transformation sector.
Et võimaldada energiastatistika objektiivsemat tõlgendamist, teeme ettepaneku, et kõigis EUROSTATi avaldatud väljaannetes määratletaks järgmised indeksid:
To provide a more objective reading of energy statistics, we propose that all Eurostat publications should include the following indices:
Esmaste energiaallikate mitmekesisuse indeks (Shannon-Wiener)
Primary mix diversity index (Shannon-Wiener)
Sõltumatuse määr (esmatootmine / esmatarbimine)
Independence level (primary production / primary consumption)
Isevarustamise kogumäär
Overall level of self-sufficiency
Elektrisüsteemi isevarustamise määr
Self-sufficiency level of electricity system
SKT energiamahukus: esmane, lõplik
Primary/ final energy intensity of GDP
SKT muutumatu struktuuriga energiamahukus: esmane, lõplik
Primary/ final energy intensity of constant-structure GDP
Energia elaniku kohta: esmane, lõplik, elektrienergia
Energy per inhabitant: primary, final, electrical
Energiast lähtuva süsinikdioksiidi heide
CO 2 energy emissions
SKT süsinikdioksiidi tekitava energia mahukus, energiast lähtuva süsinikdioksiidi heide elaniku kohta
CO 2 energy intensity of GDP, CO 2 energy emissions per inhabitant
Taastuva elektrienergia osakaal elektri siseriiklikus tarbimises
Share of renewable electricity in domestic electricity consumption
Taastuvate energiaallikate osakaal lõpptarbimises
Share of renewables in final consumption
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Council Regulation (EC) No 515/97 on mutual assistance between the administrative authorities of the Member States and cooperation between the latter and the Commission to ensure the correct application of the law on customs and agricultural matters
Jean-Pierre Audy , eelarvekontrollikomisjon
Jean-Pierre Audy , Committee on Budgetary Control
* Menetlus kaasatud komisjonide osalusel – kodukorra artikkel 47
(*) Procedure with associated committees - Rule 47 of the Rule of Procedures
eelarvekontrollikomisjonI ARVAMUS .................................................................17
OPINION of the Committee on Budgetary Control (*) ..................................17
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2006)0866 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0866 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikleid 135 ning 280, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0033/2007 );
– having regard to Article 251(2) and Articles 135 and 280 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0033/2007 ),
– võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja eelarvekontrollikomisjoni arvamust ( A6‑0488/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinion of the Committee on Budgetary Control ( A6‑0488/2007 ),
PÕHJENDUS 4 A (uus)
CITATION 4 A (new)
võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori arvamust 1 ;
Having regard to the opinion of the European Data Protection Supervisor 1 ,
Säte on lisatud vastavalt määruse 45/2001 artikli 28 lõikes 2 sätestatud kohustusele konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektoriga.
Addition in line with the mandatory character of art.28 (2) of Reg.45/2001, requesting a consultation of the EDPS
VOLITUS 4 B (uus)
CITATION 4 B (new)
võttes arvesse kontrollikoja arvamust 1 ;
Having regard to the opinion of the Court of Auditors 1 ,
Kontrollikojaga konsulteerimine on kohustuslik vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 280.
Consulting the Court of Auditors is compulsory in accordance with Article 280 of the Treaty establishing the European Community.
(10a) Komisjoni, teiste Euroopa Liidu organite ja agentuuride ning muude rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide tegevuse ühtsuse edendamiseks peab komisjon jagama parimaid tavasid nende organisatsioonidega, eelkõige Europoli ja Euroopa Liidu välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuriga (Frontex).
(10a) In order to promote coherence between the action taken by the Commission, the other bodies and agencies of the European Union and other international and regional organisations, the Commission should be authorised to exchange best practice with those bodies, and in particular with Europol and the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union (Frontex).
Uus põhjendus võimaldab esitada samateemalisi muudatusettepanekuid.
This new recital allows an amendment on the same subject to be introduced.
(12) Komisjoni juurde tuleb luua alaline infrastruktuur, mis võimaldab viia aastaringselt läbi ühiseid tollioperatsioone ning võtta ühe või mitme operatsiooni läbiviimiseks vajaliku aja jooksul vastu liikmesriikide esindajaid ning vajadusel kolmandate riikide, Euroopa või rahvusvaheliste organisatsioonide, eriti Europoli, Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) ja Interpoli sideametnikke.
(12) A permanent infrastructure must be created within the Commission so that joint customs operations can be conducted throughout the calendar year and representatives of the Member States and, if necessary, liaison officers from third countries or European or international organisations and agencies, in particular Europol and the World Customs Organisation (WCO) and Interpol, can be hosted for the time needed to carry out one or more individual operations.
(12) Komisjoni juurde tuleb luua alaline infrastruktuur, mis võimaldab koordineerida aastaringselt ühiseid tollioperatsioone ning võtta ühe või mitme operatsiooni läbiviimiseks vajaliku aja jooksul vastu liikmesriikide esindajaid ning vajadusel kolmandate riikide, Euroopa või rahvusvaheliste organisatsioonide, eriti Europoli, Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) ja Interpoli sideametnikke.
(12) A permanent infrastructure must be created within the Commission so that joint customs operations can be coordinated throughout the calendar year and representatives of the Member States and, if necessary, liaison officers from third countries or European or international organisations and agencies, in particular Europol and the World Customs Organisation (WCO) and Interpol, can be hosted for the time needed to carry out one or more individual operations.
See mõiste sobib paremini kokku komisjoni koordineeriva rolliga.
Term better suited to the coordination role of the Commission
(12 a) TISiga seotud järelevalve küsimustega tegelemiseks peaks Euroopa andmekaitseinspektor vähemalt üks kord aastas kutsuma kokku koosoleku siseriiklike andmekaitseorganitega.
(12a) In order to address CIS related supervision issues, the European Data Protection Supervisor (EDPS) should convene a meeting with national data protection supervisory authorities at least once a year.
Tagab kooskõla muudatusettepanekutega 8 ja 9.
Provides consistency with amendments 8 and 9
(17 a) käesoleva määrusega reguleeritud kolmandate riikidega andmevahetuse suhtes tuleks teostada eelkontroll, et teavet saava riigi andmekaitse-eeskirjad, eriti seoses isikuandmete töötlemisega, tagaksid ELi eeskirjadega samaväärse kaitse.
(17a) Data exchanges with third countries governed by this Regulation should be subject to prior verification that data protection rules in the receiving country, particularly in relation to the processing of personal data, offer a degree of protection equivalent to that offered by EU rules.