natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eelneva analüüsi põhjal saaks teha järelduse, et kuigi enne ELi toimimise lepingu artikli 168 kehtestamist 1992. aastal pidas Euroopa Kohus Euratomi asutamislepingu artiklit 31 sobivaks õiguslikuks aluseks määrusele, mille kohta on tehtud ettepanek uuesti sõnastamiseks, siis ei ole see asjaolu tugev argument selleks, et välistada õigusliku aluse viitena artikli 168 lõike 4 punkti b, mida ei eksisteerinud sellel ajal ja mis käsitleb rahvatervise kaitset.
In light of the foregoing analysis it should be concluded that the fact that before the introduction of Article 168 TFEU in 1992 the Court considered Article 31 EAEC to be the appropriate legal basis for the regulation which it is proposed to recast is not a strong argument for ruling out recourse to Article 168 (4)(b) - which did not exist at the time and which concerns the protection of public health - as the legal basis.
Õiguskomisjon otsustas 22. novembri 2010. aasta koosolekul ühehäälselt
At its meeting of 22 November 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, by unanimity
Lõpphääletuse ajal olid kohal: Klaus-Heiner Lehne (esimees), Luigi Berlinguer (aseesimees), Raffaele Baldassarre (aseesimees), Evelyn Regner (aseesimees), Sebastian Valentin Bodu (aseesimees), Eva Lichtenberger (raportöör), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio López-Istúriz White, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Francesco Enrico Speroni, József Szájer, Alexandra Thein, Cecilia Wikström ja Tadeusz Zwiefka. soovitada ettepaneku õigusliku alusena kasutada ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti b.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), Luigi Berlinguer (Vice-Chair), Raffaele Baldassarre (Vice-Chair), Evelyn Regner (Vice-Chair), Sebastian Valentin Bodu (Vice-Chair), Eva Lichtenberger (rapporteur), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio López-Istúriz White, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Francesco Enrico Speroni, József Szájer, Alexandra Thein, Cecilia Wikström and Tadeusz Zwiefka. , to recommend that the proposal be based on Article 168)(4)(b) TFEU.
Toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärad tuuma- või muu kiirgusavarii korral (uuesti sõnastatud)
Maximum permitted levels of radioactive contamination of foodstuffs and of feedingstuffs following a nuclear accident or any other case of radiological emergency (recast)
Nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelise Genfi banaanikaubanduslepingu ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta
on the draft Council decision on the conclusion of a Geneva Agreement on Trade in Bananas between the European Union and Brazil, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru and Venezuela and of an Agreement on Trade in Bananas between the European Union and the United States of America
Raportöör: Francesca Balzani
Rapporteur: Francesca Balzani
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS........................................................................................10
OPINION of the Committee on Development ......................................................10
mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelise Genfi banaanikaubanduslepingu ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta
on the draft Council decision on the conclusion of a Geneva Agreement on Trade in Bananas between the European Union and Brazil, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru and Venezuela and of an Agreement on Trade in Bananas between the European Union and the United States of America
– võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07782/2010);
– having regard to the draft Council decision (07782/2010),
– võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ( C7‑0148/2010 );
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 207(4), first subparagraph and Article 218(6), second subparagraph, point (a) of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0148/2010 ),
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust ( A7‑0002/2011 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A7-0002/2011 ),
Banaanid on riisi, nisu ja maisi järel maailma tähtsuselt neljas põllumajandustoode ning aitavad oluliselt kaasa toiduga kindlustatuse tagamisele.
Bananas are the world’s fourth most important crop, after rice, wheat and maize, and make a major contribution to food security.
Samas on enamiku banaane tootvate riikide toodang mõeldud ainult sise- ja mõnikord ka piirkondlikule turule ning ainult 20% maailma banaanitoodangust suunatakse rahvusvahelisse kaubandusse.
However, in most banana producing countries, production is exclusively for the domestic and occasionally regional markets, with only 20% of global production being traded internationally.
Rahvusvahelises banaanikaubanduses osaleb ainult piiratud arv banaane tootvaid riike.
Only a limited number of banana producing countries are involved in the international trade in bananas.
Kontroll banaanikaubanduse üle on koondunud väheste ettevõtete kätte, kusjuures viis suurimat hargmaist ettevõtet kontrollivad rohkem kui 80% rahvusvahelisest banaanikaubandusest.
Control of the banana trade is concentrated in the hands of a limited number of companies, with just five major multinationals controlling more than 80% of all internationally traded bananas.
Viimastel aastatel on aga kontroll hakanud libisema hargmaiste banaanikaubandusettevõtete käest mõnede juhtivate ELi turgude, sealhulgas Ühendkuningriigi suurkaupluste kätte.
In recent years, however, the power of the banana multinationals has been eclipsed by the power of the supermarkets in some key EU markets, notably the UK.
ELi tarbijad ostsid 2008. aastal üle 5,4 miljoni tonni banaane.
In 2008, EU consumers bought more than 5.4 million tonnes of bananas.
EL importis peaaegu 90% tarbitud banaanidest (72,5% Ladina-Ameerikast ja 17% Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidest).
The EU imported almost 90% of the bananas it consumed (72.5% from Latin America, 17% from African, Caribbean and Pacific (ACP) countries).
Ülejäänud 11% banaanidest tarnisid viis ELi liikmesriiki – Küpros, Prantsusmaa (Guadeloupe’i ja Martinique’i ülemeredepartemangud), Kreeka, Portugal (Madeira ja mandripiirkonnad) ning Hispaania (Kanaari saared).
Five EU countries supplied the remaining 11%: Cyprus; France (the overseas departments of Guadeloupe and Martinique); Greece; Portugal (Madeira and the mainland); and Spain (the Canary Islands).
Banaanivaidluse lahendamine
Resolution of the banana dispute
Euroopa Liit, rühm Ladina-Ameerika riike ja Ameerika Ühendriigid saavutasid 15. detsembril 2009. aastal kokkuleppe ELi banaaniimpordi tariifide üle, lahendades ühe kõige pikema ja teravama vaidluse mitmepoolse kaubandussüsteemi lähiajaloos.
On 15 December 2009, the EU, a group of Latin American countries and the United States reached an agreement on the EU’s tariffs on banana imports, bringing to a close one of the most protracted and bitter disputes in the multilateral trading system’s recent history.
ELi vaidlus rühma Ladina-Ameerika banaanitootjariikide ja Ameerika Ühendriikidega liidu banaaniimpordi poliitika üle oli WTOs kestnud kümmekond aastat.
EU banana import policies had been the subject of a decade-long row at the WTO, putting the EU against several Latin American banana producers and the US.
WTO peadirektor Pascal Lamy avaldas suurt heameelt ühe WTO ajaloo tehniliselt kõige keerulisema, poliitiliselt tundlikuma ja kaubanduslikult olulisema õigusliku vaidluse lõppemise üle.
Pascal Lamy warmly welcomed the end of “one of the most technically complex, politically sensitive and commercially meaningful legal disputes ever brought to the WTO.”
Kõne all oli AKV riikide banaaniimpordile ELi poolt osaks saanud eeliskohtlemine võrreldes Ladina-Ameerika päritolu banaanide impordiga.
At issue was the treatment the EU gave to the import of bananas from the ACP countries in preference to bananas from Latin America.
ELi banaaniimpordikord võimaldas AKV riikidel tuua igal aastal tollimaksuvabalt ELi 775 000 tonni banaane, samal ajal kui kõigi teiste eksportijate (enamsoodustusrežiimi alusel tarnijate) banaanidele kehtis tariif 176 eurot tonnilt.
In fact, the EU’s banana import regime allowed 775,000 tonnes of the fruit from ACP countries to enter the EU duty-free each year, with a €176/t tariff on bananas from all other exporters (most-favoured nation (MFN) suppliers).
Paljud Ladina-Ameerika riigid, nende seas mõned maailma suurimad banaanieksportijad, olid pikka aega väitnud, et niisugune impordikord andis AKV riikide banaanitootjatele õigusvastase eelise ning sellega rikuti WTO kvantitatiivsete piirangute eeskirju.
Many Latin American countries, which include some of the world’s biggest banana exporters, long insisted that this import regime illegally discriminated in favour of bananas from ACP countries and violated WTO rules on quantitative restrictions.
Vaidluse tulemusel tegid vaidluste lahendamise vaekogud, apellatsioonikogu ja erivahendajad rea õiguslikke otsuseid ning EL oli sunnitud oma poliitikat muutma.
The dispute resulted in multiple legal rulings by dispute panels, the Appellate Body and special arbitrators and the EU had to revise its policies.
Leping hõlmab järgmist kolme põhikomponenti:
The agreement consists of three basic components:
- kooskõlastatud graafik enamsoodustusrežiimi alusel banaane eksportivate riikide tariifide vähendamise kohta;
- an agreed schedule of tariff reductions for most-favoured nation (MFN) banana exporters;
- kokkulepe selle üle, kuidas käsitleda nn troopilisi tooteid ja väheneva soodustusega tooteid laiematel WTO läbirääkimistel;
- agreement on how to deal with "tropical products" and products subject to "preference erosion" in the wider WTO negotiations;
- AKV banaanieksportijate toetuseks mõeldud 190 miljoni euro suurune rahaliste meetmete pakett, nn banaanisektori kaasnevate meetmete programm.
- a financial package, amounting to €190 million, of assistance to ACP banana exporters, to be known as the Banana Accompanying Measures (BAM) programme.
Vaidlused banaanikaubanduse üle on kõigutanud asjaomaste riikide tootmise ja kauplemise tasakaalu.
The disputes on bananas have destabilised the climate for production and trade in the countries concerned.
Saavutatud kokkulepe muudab ülemaailmse banaanituru paremini prognoositavaks ja tasakaalustatumaks, ergutab seega investeerimist ja majanduskasvu ning suunab suuremat tähelepanu laiematele tootmistingimustega seotud küsimustele banaanide tarneahelas.
The deal will make the global market in bananas more predictable and stable, and thereby encourage investment and growth, and increased attention to wider production condition issues in the banana supply chains.
Tariifi vähendamine
Tariff reductions
Lepingu kohaselt vähendab Euroopa Liit järk-järgult Ladina-Ameerika banaaniekspordi suhtes kehtestatud tariifi praeguselt 176 eurolt tonni kohta, kuni see jõuab 2017. aastaks 114 euroni tonni kohta.
Under the terms of the deal, the EU will gradually cut its tariffs on Latin American banana exports from the current level of €176/t to €114/t by 2017, when it will reach its final level of €114/t.
Esimese kärpega, 28 eurot tonni kohta, mida kohaldati tagasiulatuvalt alates lepingu parafeerimise kuupäevast (15. detsember 2009), vähendati tariifi 148 eurole tonni kohta.
A first cut of €28/t, which was applied retroactively as of 15 December 2009, the date of initialling of the Agreement, reduced the tariff to €148/t.
Järgmise seitsme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2011 vähendatakse tariifi taas iga aasta algul (vastavalt 143, 136, 132, 127, 122, 117 ja 114 euroni).
The tariff will then fall again at the start of each year for seven years in annual instalments (€143, €136, €132, €127, €122, €117, €114), starting on 1 January, 2011.
Kui Doha vooru läbirääkimistel kokkuleppele ei jõuta, peatab EL tariifide vähendamise kuni kaheks aastaks.
Should there be no agreement in the Doha Round negotiations, then the EU will freeze its cuts for up to two years.
See tähendab, et kui kokkulepet ei ole saavutatud ajaks, mil EL vähendab tariifi 132 euroni tonnilt, ei tee liit uusi kärpeid kuni kahe aasta jooksul ehk hiljemalt 2015. aastani, ning hiljemalt alates 2016. aastast jätkab kokkuleppe kohaselt igal aastal tariifide vähendamist, kuni hiljemalt 1. jaanuariks 2019 jõutakse 114 euroni tonnilt.
This means that should there be no agreement once the EU cuts its tariffs to €132 per tonne, it will make no further cuts for up to two years, until the end of 2015 at the latest, then from 2016 at the latest, the EU will continue cutting its tariff each year, as agreed until the tariff reaches €114/t on 1 January 2019 at the latest.
Eraldi kaubandus- ja arengulepingute kohaselt säilib AKV riikide banaanitoodangu tolli- ja kvoodivaba juurdepääs ELi turule, kuid ELi tariifide vähenedes kaotavad nad tõenäoliselt osa turust tõhusamatele Ladina-Ameerika tootjatele.
Bananas from ACP countries will continue to enjoy duty-free and quota-free access to the EU's market under separate trade and development agreements, but are likely to lose market share to more efficient Latin American producers as the EU tariff slides lower.
Nn troopilised ja väheneva soodustusega tooted
"Tropical" and "Preference Erosion" products
Ühtlasi on EL, AKV riigid ja Ladina-Ameerika riigid Doha arengukava läbirääkimistel kooskõlastanud oma seisukohad nn troopiliste ja väheneva soodustusega toodete suhtes.
In parallel, the EU, ACP and Latin American countries agreed on an approach on the so-called "tropical" and "preference erosion" products in the on-going DDA negotiations.
Troopiliste toodete tariife vähendatakse järsemalt, AKV riikidele huvipakkuvate väheneva soodustusega toodete tariifide vähendamine toimub aga suhteliselt pikema aja jooksul.
"Tropical products" will be subject to deeper tariff cuts, while tariff cuts for "preference erosion" products of interest to ACP countries will be conducted over a relatively longer period.
Leping kujutab endast ELi lõplikku Doha vooru läbirääkimiste järgset kohustust banaanide impordile kehtestatavate tariifide kohta.
The agreement is the EU's final commitment on the tariffs it will apply to banana imports following the Doha Round negotiations.
Banaanikaubanduse toetusprogramm AKV riikide jaoks
Banana support programme for the ACP
Alates 1994. aastast on EL toetanud banaanitarnijatest AKV riike rohkem kui 450 miljoni euroga, et aidata neil muutustega kohaneda, konkurentsivõimelisemalt banaane toota ja oma majandust muude valdkondade arvel mitmekesistada.
Since 1994, the EU has provided more than €450m to ACP banana-exporting countries to help them adapt to changes, to produce bananas more competitively or to diversify their economies into other areas.
Lisaks korralisele ELi abile saavad peamised banaane tarnivad AKV riigid ELi eelarvest veel kuni 190 miljonit eurot, mille eesmärgiks on aidata neil uue tariifiga kohaneda.
In addition to regular EU aid, the main ACP banana-exporting countries will receive up to €190 million from the EU budget to help them adjust to the new tariff.
Komisjon uurib koos eelarvepädeva institutsiooniga võimalust suurendada toetust veel 10 miljoni euro võrra, kui vastav summa aastaeelarve koostamisel kasutatavaks osutub.
The Commission will examine, together with the budgetary authority, the possibility of topping up this amount by €10 million if the corresponding credits become available in the annual budget procedures.
Abi eesmärgiks on konkurentsivõime suurendamine, majanduse mitmekesistamine ning kohandamise sotsiaalsete tagajärgede leevendamine.
The aid will be aimed at improving competitiveness, economic diversification and mitigating the social consequences of adjustment.
Banaanisektori kaasnevate meetmete programm hõlmab kümmet AKV banaanieksportijast riiki (Belize, Kamerun, Côte d’Ivoire, Dominica, Dominikaani Vabariik, Ghana, Jamaica, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid ning Suriname), kellest kaks (Ghana ja Dominikaani Vabariik) ei ole traditsioonilised eksportijad.
The Banana Accompanying Measures programme will apply to ten ACP banana exporters (Belize, Cameroon, Côte d’Ivoire, Dominica, Dominican Republic, Ghana, Jamaica, St Lucia, St Vincent & the Grenadines, and Suriname), including two non-traditional exporters (Ghana and Dominican Republic).
Programmi raames pööratakse tavapäraselt tähelepanu konkurentsivõimele ja mitmekesisuse suurendamisele, lisaks aga püütakse lahendada laiemaid tööhõive, hariduse, tervishoiu ning keskkonnaga kohandamisega seotud probleeme.
In addition to the traditional focus on competitiveness and diversification, the programme will also seek to address broader employment, educational, health and environmental adjustment issues.
Programmi rakendamist tuleks alustada 2011. aastal ja see peaks kestma 2013. aasta lõpuni.
Implementation of the programme should begin in 2011 and run through 2013.
Programmi raames toetatakse konkurentsivõime parandamiseks mõeldud investeeringuid, majanduse mitmekesisuse suurendamise meetmeid, laiemat sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnaga seotud kohandamist.
Measures supported under the programme will involve: support to investments in competitiveness improvements; support to economic diversification policies; support to broader social, economic and environmental adjustments.
Abi saav valitsus määrab koostöös komisjoniga kindlaks, milliseid meetmeid toetatakse.
The measures to be supported will be determined jointly by the beneficiary government and the Commission.
Riikidele eraldatavad summad põhinevad kolmel kriteeriumil:
Country allocations will be based on three criteria:
– ELiga peetava banaanikaubanduse maht;
- the volume of the banana trade with the EU;
– banaanide ELi eksportimise tähtsus riigi majandusele;
- the importance of bananas exports to the EU to the country’s economy;
– riigi arengutase (näiteks inimarengu indeksi põhjal).
- the level of development of the country (such as its HDI rating).
Ühele riigile aastas eraldatava toetuse suurus on keskmiselt 5 miljonit eurot.
The allocation amounts to an average of €5 million per beneficiary country per annum.
AKV riikide probleemid
ACP concerns
Traditsiooniliselt banaane eksportinud AKV riigid tunnevad muret, et banaanikaubanduslepingute tulemuseks võivad olla tõsised sotsiaalsed, majanduslikud ja poliitilised nihked.
Traditional ACP banana exporters have been concerned about the serious social, economic and political dislocation that could result from the banana agreements.
AKV riigid on veendunud, et võimalike kaotuste vähendamiseks pärast banaanikaubanduslepingu jõustumist ning banaane eksportivatele Ladina-Ameerika riikidele muude kahepoolsete tariifsete soodustuste andmist oleks banaane eksportivate AKV riikide tootmise ning kaubanduse kohandamismeetmeteks vaja palju suuremat rahalist toetust.
ACP believe that in order to minimise potential losses to ACP banana exporters following the banana deal and other bilateral tariff concessions granted to Latin American banana exporters, a far larger level of financial support to production and trade adjustment measures in ACP banana-exporting countries would be needed.
Euroopa banaanitootjad
European banana producers
ELi banaanisektorit toetatakse POSEI programmi raames.
The support for the EU banana sector is provided through the POSEI (Programme d'options spécifiques à l'éloignement et l'insularité) envelope.
ELi ühise turukorralduse 2006. aasta banaanireformi tulemusena saavad Euroopa äärepoolseimate piirkondade banaanitootjad sellest programmist igal aastal 279 miljonit eurot.
As a result of the reform of the EU's Common Market Organisation for bananas in 2006, European banana producers in the outermost regions receive €279 million annually within this envelope.
Kuna POSEI reform toimus 2006. aastal, ei võetud selles arvesse tulevasi tollimaksude vähendamisi importbanaanide pealt.
However, as the reform of POSEI was carried out in 2006, it did not take into account the future reductions of tariffs for imported bananas.
Seepärast ei ole selge, kas praegusest POSEI rahastamisprogrammist piisab, et tagada Euroopa banaanitootjate suutlikkus panna vastu ülemaailmse banaanikaubanduse üha suuremast liberaliseerimisest tingitud survele.
It is therefore not clear whether the current POSEI envelope is sufficient to ensure that European banana producers are able to withstand the pressures created by the increasing liberalization of the global trade in bananas.
WTO banaanikaubanduslepingud võivad ohustada nende konkurentsivõimet ja püsimajäämist.
Their competitiveness and their actual existence may therefore be threatened as a result of the WTO Agreements on Trade in Banana.
Kahepoolsed lepingud
Bilateral accords
Colombia, Peruu ning Kesk-Ameerika riikidega (Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua ja Panama) hiljuti sõlmitud kahepoolsed lepingud tagavad nende riikide ekspordi veelgi parema eeliskohtlemise (tollimaksu vähendatakse 2020. aastaks järk-järgult 75 euroni tonnilt).
The recent bilateral agreements concluded with Colombia and Peru, and Central America (Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua and Panama) offer a even better preferential treatment to exports from these countries (a duty of €75/t by 2020, in a series of incremental reductions).
See vähendab AKV riikide eelist veelgi.
This will cause the ACP’s preferential margin to erode even further.
Maailma suurim banaanieksportija Ecuador, kellega ei ole siiani kahepoolset lepingut sõlmitud, on mures.
Ecuador - the world’s biggest banana exporter, which is not currently a party to the bilateral accords - is worried.
Kuna Ecuadori peamistel konkurentidel Colombial ja Costa Rical on paremad tariifid, võivad nad Ecuadori turuosa ELi turul kergesti üle võtta.
In fact, as Colombia and Costa Rica, Ecuador's main competitors in banana exports, have better tariffs, they could easily take over Ecuador's share of the EU market.
Ecuador saab küll kasu Genfi lepingu kohastest vähendamistest, kuid 2020. aastaks on tollimaks iga Ecuadorist ELi eksporditud banaanitonni pealt 39 eurot suurem kui tema tõsiseimatel piirkondlikel konkurentidel.
Although the country will benefit from the Geneva Agreement cuts, by 2020 every tonne of Ecuadorian bananas exported to Europe will have a €39 tariff disadvantage compared to its most serious regional competitors.
Lisaks võivad suured hargmaised ettevõtted, nagu Chiquita ja Dole, ebakindla olukorra tõttu Ecuadori oma tarnijate hulgast välja jätta.
Moreover, within this climate of uncertainty, big multinational companies such as Chiquita and Dole might abandon Ecuador as their supplier.
Raportöör on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks andma lepingute sõlmimiseks nõusoleku, kui komisjon ja nõukogu võtavad järgmised kindlad kohustused:
Your Rapporteur considers that the European Parliament should give its consent on the Agreements if it received firm commitments from the Commission and the Council to ensure that:
- esimesel võimalusel esitatakse Euroopa Parlamendile hinnang banaanikaubanduslepingute mõju kohta banaanitootjatest arenguriikidele ning Euroopa kaugeimatele piirkondadele kuni aastani 2020;
- At the earliest opportunity, an impact assessment on the effects of the agreements on banana‑producing developing countries and the European outmost regions until 2020 will be presented to the European Parliament;
- parlamendile esitatakse 18 kuud enne banaanisektori kaasnevate meetmete programmi lõppu programmi mõjuhinnang, lisades vajaduse korral asjakohased ettepanekud;
- An impact assessment of the BAM, 18 months prior to the programme's expiry will be submitted, to Parliament, accompanied, where necessary, by appropriate proposals;