natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Alaealiste usalduse taastamine oma vahetu ja laiema sotsiaalse keskkonna vastu ning tunde taastamine, et nad sellesse keskkonda kuuluvad, on peamine tee kuritegevuse juurest eemale.
The restoration of juveniles' trust in their immediate and broader social environment and the feeling that they belong to that environment is their most important way out of delinquency.
Siiski pole seda võimalik saavutada karistuste ja sanktsioonide kaudu, vaid kaasates noored nende sotsiaalse keskkonna kõigisse aspektidesse – tagades neile hariduse, sujuva tööturule integreerumise, kaitstes nende õigust eneseväljendusele ning aktiivsele osalusele kohaliku ja riikliku tasandi otsuste tegemisel, pakkudes neile võimalust loominguliseks vaba aja veetmiseks ja puhkuseks.
However, this is not achieved through penalties and sanctions but by integrating them into all aspects and activities of their social environment - ensuring their education, smooth integration into the labour market, protecting their right to self expression and active participation in decision-makings at local and national level, offering them the possibility of creative leisure activities and recreation.
C. Õigusalased ohjamismeetmed
C. Legislative management measures
Nagu eespool on märgitud, esinevad kõige asjakohasemad õigusalased meetmed neljas vormis:
As noted above, the most appropriate legislative measures take the form of four 'de-';
– dekriminaliseerimine: s.o näiteks kuritegelikule käitumisele viitava käitumise või väiksemate rikkumiste ümberliigitamine;
- decriminalisation: i.e. the declassification of acts such as pre-delinquent behaviour or minor offences,
– depenaliseerimine: karistuste kaotamine rikkumiste suure enamiku puhul ning nende asendamine hariduslike ja integreerimismeetmetega;
- depenalisation: the abolition of penalties for the broad majority of offences and their substitution by educational and integrative measures,
– kohtute pädevuse kitsendamine: õigusemõistmise üleandmine kohtutelt sotsiaalsetele vahendajatele, kelleks sõltuvalt kuritegeliku käitumise tüübist võivad olla koolide komisjonid (õpetajad, õpilased ja lapsevanemad), naabruskonna või kohaliku tasandi ühendused (näiteks ühiskondlik ombudsman), sotsiaaltöötajad jne;
- dejudicialisation: transferring the administration of justice from the courts to social mediators which may be, depending on the type of delinquent behaviour, school committees (teachers, pupils and parents), associations at neighbourhood or local level (e.g. social ombudsman), social workers etc.,
– deinstitutsionaliseerimine: kasvatus- või karistusasutustesse suunavate vabaduskaotuslike otsuste vältimine.
- deinstitutionalisation: avoiding custodial sentences in correctional or penitentiary institutions.
Perekonna roll
The role of the family
– Perekond teguri ja põhjusena: väliste (perekonna struktuuriga seonduvate) ja sisemiste (perekonna toimimisviisiga seonduvate) tingimuste mõju on otsustava tähtsusega.
- The family as a factor and a cause: the impact of external (relating to the structure of the family) and internal (relating to how it operates) family conditions is crucial.
Vanematepoolse järelevalve ja kontrolli puudumist ning vanemate endi kuritegelikku käitumist loetakse eriti raskendavateks teguriteks.
The lack of supervision and control by parents and delinquent behaviour by the parents themselves are considered to be particularly aggravating factors.
– Perekond ennetuspoliitika kontekstis: perekond kui sotsialiseeriv institutsioon aitab kasvatada seaduskuulekust ja seaduste austamist.
- The family in the context of prevention policies: the family as a socialising institution helps cultivate compliance with and respect for the law.
– Perekond sotsiaalse taasintegreerimise protsessis: taasintegreerimisprotsessi peamine alus on alaealise tagasitoomine perekonda tervikuna, taastades suhted vanemate ja perekonna muude liikmetega.
- The family during the process of social reintegration: the main launch pad for the reintegration process is to incorporate the juvenile within the family as a whole by restoring relations with parents and the other members of the family.
Eduka tulemuse nimel on selles etapis äärmiselt tähtis ka alaealise rahaline, sotsiaalne ja psühholoogiline toetamine.
It is also crucial at this stage to provide the juvenile with financial, social and psychological support if the outcome is to be successful.
– Perekond karistusprotsessis: kui alaealisele mõistetakse vabaduskaotuslik karistus, siis on eriti tähtis, et tal säiliks perekonnaliikmetega kontakt; alternatiivsete karistusmeetmete korral on alaealise vanemate hoolitsus ja järelevalve ülimalt oluline.
- The family at the stage of the penal process: where the juvenile receives a custodial sentence in an institution, it is particularly important that he continues to have contact with the members of his family, whereas in the event of alternative measures, the supervision and care of the juvenile's parents are essential.
Samuti on esmatähtis vanemate aktiivne kaasatus kohtumenetluse ja karistuse kandmise ajal ning see, et vanemad saaksid pidevalt koolitust ja teavet, mis võimaldaks neil oma last asjakohaselt toetada.
It is also essential that the parents be actively involved during the legal proceedings and while the juvenile is serving his sentence and receive ongoing training and information to enable them to provide appropriate support for their child.
Kooli roll
The role of the school
– Kool kui kuritegeliku käitumise väljendumise koht: koolivägivald on alaealiste kuritegevusele omane vorm, mida kasutatakse kas koolikeskkonna tekitatud antagonismi väljendamiseks või perekonna või laiema ümbruskonnaga seotud probleemide koolikeskkonda ülekandmiseks.
- The school as a place of expression of delinquent behaviour: violence at school is a particular form of juvenile delinquency used either to express antagonism created at the outset in the school environment or to transfer to that environment family problems or problems associated with the broader neighbourhood.
– Kool algpõhjusena: tänapäeva kool on väga klassikeskne ja multikultuurne.
- The school as the underlying cause: present day school is extremely class-bound and multicultural.
– Kui õpetajad ja vanemad pole selgitanud õpilastevahelisi erinevusi ja kasvatanud sallivust ja austust teiste vastu koos nende erinevustega, siis ei suuda õpilased sellist suhtumist omaks võtta ning reageerivad ja käituvad vägivaldselt, sattudes sõltuvalt olukorrast ohvri või kiusaja rolli.
- Where teachers and parents failed to clarify the differences between fellow pupils and cultivate tolerance and respect for others and their differences, pupils unable assimilate such concepts react and behave violently, and, depending on the circumstances, assume the role of victim or victimiser.
– Kool kui kuritegevuse vastu võitlemise institutsioon: kool ja õpetajad peaksid sekkuma korrigeerivalt ja võimalusi loovalt ning mitte liigitama teatud alaealisi parandamatuteks, neid seeläbi marginaliseerides.
- The school as an institution for combating delinquency: the school and its teachers should intervene in a corrective and empowering way and not classify individual juveniles as incorrigible, thereby marginalising them.
Õpetajad peaksid õpilaste agressiivsust sotsialiseerima, rõhutades agressiivsete õpilaste positiivseid omadusi.
Teachers should socialise the aggressiveness of their pupils, emphasising the positive sides of their aggressive pupils.
Kool on ka peamine keskkond, kus rakendada alaealiste kuritegevuse vastu võitlemise innovaatilisi projekte, näiteks kooli süsteem konfliktide lahendamiseks, kus õpilased ise tegutsevad vahendajatena, taastav õigusemõistmine, kus õpilane kohustub heastama enda põhjustatud kahju, ning koolidevaheline koostöö vägivallavastaste programmide raames.
School is also the primary setting for the implementation of innovative projects to combat juvenile delinquency, such as the school system for resolving conflicts, with pupils themselves acting as mediators, restorative justice, where the pupil undertakes to make good the damage he has caused and cooperation between schools on anti-violence programmes.
– Kool kui ennetav institutsioon: koolid loovad toetusvahendid, mis väldivad häbimärgistamist ning panevad õpilased end soovituna tundma ning toimivad kui dialoogi sfäärid, pakkudes vastuseid selguse, kättesaadavuse ja tundlikkusega.
- The school as a preventive institution: schools create support facilities which prevent stigmatisation and make pupils feel accepted and operate as a 'sphere of dialogue', providing answers in the form of clarity, availability and responsiveness.
– Ühiskonna kaasatus koolivägivalla vastu võitlemisel: koolivägivalla vastu võitlemise meetmed pakuvad tüüpilist näidet laiast ühiskondlikust kaasatusest ja mitmete sotsiaalsete institutsioonide ühisest vastutusest; õpetajad, psühholoogid, lapsevanemate ühendused, õpetajate ühendused, kogukonna vahendajad ja kohalikud asutused jagavad vastutust ja töötavad koos.
- Involvement of society in combating violence in schools: measures to combat violence in schools are a typical example of broad social involvement and the joint responsibility of numerous social institutions; teachers, psychologists, parents associations, teachers associations, community mediators and local authorities, all share the responsibilities and work together.
Euroopa mõõde
The European dimension
Peamine argument alaealiste kuritegevuse vastu võitlemise ühiste ELi mudelite ja meetodite loomise püüete vastu on see, et selline ettevõtmine satub vastuollu mitmesuguste siseriikliku kriminaalõiguse sätetega, eriti mis puudutab alaealise vanusepiiri määratlust ja tegude liigitamist kuritegelikuks käitumiseks.
The main argument against attempting to establish common EU models and methods for combating juvenile delinquency is that such an undertaking comes into conflict with various national criminal law provisions, particularly in regard to what age constitutes 'juvenile' and what acts constitute delinquent behaviour.
Teisest küljest aga ilmneb tähelepanuväärne sarnasus kuritegeliku käitumise põhjuste siseriiklikes uuringutes, mis näitavad mõnede vormide lisandumist ja teiste vähenemist, ning karistussüsteemide uus lähenemine, kus otsitakse vabaduskaotuslikele karistustele alternatiive.
On the other hand, however, national surveys of the causes of delinquent behaviour, showing an increase in some forms of it and decrease in others, and a new approach by the penal systems, which are seeking alternatives to custodial sentences for juveniles are some of the points which reflect striking similarities.
Need sarnasused viivad kahele järeldusele.
These similarities lead us to two conclusions.
Esiteks, tavapärased ja traditsioonilised karistusliku ohjamise mudelid on nüüdseks jõudnud oma piirideni ning ei suuda enamikus liikmesriikides enam praegustele probleemidele lahendusi anda.
Firstly, that the conventional and traditional models of penal management have now reached their limits and can no longer meet the current challenges in most Member States.
Teiseks, need probleemid ja liikmesriikide meetodid neile reageerimiseks on tähelepanuväärselt sarnased.
Secondly, that these current challenges, and the Member States' methods of responding to them are strikingly similar.
Just need sarnasused näitavad, et Euroopa tasandil meetmete rakendamise plaan on otstarbekas ja põhjendatud.
It is precisely these similarities that now make it feasible and warranted to plan and implement measures at European level.
Eriti kui samuti arvestada noorte võimalust vabalt ELis ringi liikuda, Interneti laialdast kasutamist ning tehnoloogia ja suhtluse uusi vorme, mis oluliselt muudavad kuriteopaiga mõistet, siis pole üleeuroopaline lähenemine mitte üksnes otstarbekas ja põhjendatud, vaid ka hädavajalik.
In particular, if we also take into account the ability of young people to move freely within the EU, the widespread use of the Internet, and the new forms of technology and communication significantly broadens the notion of the scene of a crime, then a European approach is not only feasible and warranted, it is also essential.
Riikide heade tavade puhul on juba olemas oluline traditsioonide ja kogemuste pagas, näiteks:
As regards best national practices, there is already a significant body of national tradition and experience, for example:
– Hispaanias Astuuria ja La Rioja piirkond, eriti koolidele mõeldud programm „Mediador Escolar ”, ühiselt rahastatud sotsiaalteenuse programmid „ Servizio de Atencion a la Famiglia ” (SAF) professionaalsete ekspertide harimiseks ja koolituseks ning Sograndio ümberkujundav suunamis-, koolitus- ja tööprogramm;
- the Spanish regions of Asturias and Rioja and, in particular, the 'Mediador Escolar' programme designed for the school community, the jointly funded 'Servizio de Atencion a la Famiglia (SAF) social service programmes aimed at educating and training the professional experts and the Sograndio Reformatory guidance, training and employment programme;
– Baieri kõrge riskitasemega isikute ja piirkondade analüüsi meetodid, mille puhul kasutatakse elektroonilist salvestussüsteemi (PROPER-nimekiri), ehkki see on tekitanud mõningaid kahtlusi seoses politsei rolli ja alaealiste õiguste võimaliku rikkumisega;
- methods of analysing high-risk individuals and areas using an electronic recording system in the region of Bavaria (the PROPER list) though with some reservations about the role of the police and possible violation of juveniles' rights
– turvalise kooli päevade korraldamine Lätis, mille käigus teavitatakse õpilasi ja politseinikud külastavad koole;
- the organisation of a 'day of safety at school' in Latvia with schools visits by police officers and information for pupils;
– õpilaste ja alaealiste kurjategijate ühisekskursioonide korraldamine, võimaldamaks viimastele lähemat kontakti sõbralikus ja korraldatud sotsiaalses keskkonnas;
- the organisation of joint excursions for pupils and juvenile offenders to give the latter closer contact with a friendly and organised social environment;
– Iirimaa omavalitsuste ja kogukondade spetsiaalsete komiteede poolt meelelahutusprogrammide väljatöötamine noorte antisotsiaalselt või kuritegelikult käitumiselt kõrvalesuunamiseks (Garda noorte meelelahutusprojektid);
- the development of recreational programmes to divert young people from antisocial or delinquent behaviour by special committees in municipalities and communities in Ireland (Garda Youth Diversion Projects);
– Šotimaa laste järelvalveametnik ja aktsepteeritava käitumise lepingutena tuntud vabatahtlikud lepingud perekondade, alaealiste ning kohalike asutuste vahel;
- the Children's Reporter and voluntary agreements between families, juveniles and local authorities known as Acceptable Behaviour Contracts (ABCs) in Scotland;
– Kreeka tervishoiuministeeriumi ja valitsusväliste organisatsioonide vastastikuse mõistmise memorandum ametiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide rolli ja volituste jaotuse kohta.
- the memorandum of understanding between the Hellenic Ministry of Health and NGOs concerning the role and separation of powers between the official authorities and the NGOs.
EL peaks koordineerima ja edendama ümberkujundamispoliitikat, kuhu ei kuuluks mitte ainult vahetud alaealiste kuritegevuse vastu võitlemise meetmed, vaid eelkõige lisameetmed ja algatused, mille eesmärgiks on tasakaalustatud perepoliitika, hariduspoliitika sotsialiseerimine, tõhus võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, sisserändajate täielik ja sujuv sotsiaalne integreerimine ning ühiste kultuuriliste põhimõtete kujundamine.
The EU should coordinate and promote reforming policies including not only immediate measures for combating juvenile delinquency but above all additional measures and initiatives designed to achieve balanced family policy, the socialisation of educational policy, effective action to combat poverty and social exclusion, smooth and full social integration of immigrants and the establishment of common cultural principles.
„Halvad” lapsed on tavaliselt ka õnnetud lapsed.
'Bad' children are usually also 'distressed' children.
Me peaksime naeratuse nende nägudele tagasi tooma.
We should return the smile to their faces.
Alaealiste kuritegevus ning naiste, perekonna ja ühiskonna roll
Juvenile delinquency, the role of women, the family and society
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3943/90, (EÜ) nr 66/98 ja (EÜ) 1721/1999
on the proposal for a Council regulation amending Council Regulation (EC) No 601/2004 of 22 March 2004 laying down certain control measures applicable to fishing activities in the area covered by the Convention on the conservation of Antarctic marine living resources and repealing Regulations (EEC) No 3943/90, (EC) No 66/98 and (EC) No 1721/1999
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3943/90, (EÜ) nr 66/98 ja (EÜ) 1721/1999
on the proposal for a Council regulation on amending Council Regulation (EC) No 601/2004 of 22 March 2004 laying down certain control measures applicable to fishing activities in the area covered by the Convention on the conservation of Antarctic marine living resources and repealing Regulations (EEC) No 3943/90, (EC) No 66/98 and (EC) No 1721/1999
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0867 )
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0867 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0054/2007 );
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0054/2007 ),
– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ( A6‑0213/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0213/2007 ),
ARTIKLI 1 PUNKT 2 A (UUS)
ARTICLE 1, POINT 2 A (NEW)
Artikkel 5a (määrus (EÜ) nr 601/2004)
Article 5 a (Regulation (EC) No 601/2004)
Lisatakse järgmine artikkel 5a:
The following Article 5a is inserted:
Teatamine kavatsusest tegeleda krillipüügiga
Notifications of intent to participate in a krill fishery
Kõik lepinguosalised, kes kavatsevad püüda krilli konventsioonialas, peavad oma kavatsusest teatama CCAMLRi sekretariaadile hiljemalt neli kuud enne CCAMLRi iga-aastast korralist istungit, mis eelneb hooajale, mil kavatsetakse püügiga tegeleda.
All Contracting Parties intending to fish for krill in the Convention area shall notify the CCAMLR Secretariat of their intent not less than four months in advance of the regular annual meeting of the CCAMLR immediately prior to the season in which they intend to fish.'
ARTIKLI 1 PUNKT 2 B (UUS)
ARTICLE 1, POINT 2 B (NEW)
Artikli 6 lõige 3 (määrus (EÜ) nr 601/2004)
Article 6, paragraph 3 (Regulation (EC) No 601/2004)
Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:
Article 6(3) is replaced by the following:
Lipuliikmesriik teatab komisjonile ühenduse kalalaeva kavatsusest arendada uut püügiviisi konventsioonialal hiljemalt neli kuud enne CCAMLRi iga-aastast korralist istungit.
The flag Member State shall notify the Commission not later than four months in advance of the ordinary annual meeting of the CCAMLR of the intention of a Community fishing vessel to develop a new fishery in the Convention area.
Sellisele teadaandele lisab liikmesriik kogu olemasoleva teabe vastavalt järgmisele loetelule:
This notification shall be accompanied by as much of the following information as the Member State is able to provide:
a) kavandatava püügi iseloom, sealhulgas sihtliigid, püügimeetodid, kavandatav püügipiirkond ja tasuva kalastuse arendamiseks vajalik minimaalne saagitase;
a) the nature of the proposed fishery, including target species, methods of fishing, the proposed fishery region and any minimum level of catches required to develop a viable fishery;
b) ulatuslike uurimis- ja vaatlusreiside käigus saadud bioloogiline teave, nagu levik, arvukus, andmed populatsiooni struktuuri ja teave varude iseloomulike tunnuste kohta;
b) biological information from comprehensive research/survey cruises, such as distribution, abundance, population data and information on stock identity;
c) üksikasjalikud andmed sõltuvate ja seotud liikide kohta ning tõenäosus, et kavandatav püük neid üldse mõjutab;
c) details of dependent and associated species and the likelihood of such species being affected in any way at all by the proposed fishery;
d) teave püügi kohta samas piirkonnas või samasuguse püügi kohta mujal, mis võib olla abiks potentsiaalse saagikuse hindamisel;
d) information from other fisheries in the region or similar fisheries elsewhere that may assist in the evaluation of potential yield;
e) kui kala püütakse põhjatraaliga, teave selle varustuse teatud ja eeldatava mõju kohta mere tundlikele ökosüsteemidele, sealhulgas põhjaelustikule ja merepõhjas elunevatele liikidele.
e) if the proposed fish will be taken using bottom trawl gear, information on the known and anticipated impacts of this gear on vulnerable marine ecosystems, including benthos and benthic communities.'
Artikli 7b punkt a (määrus (EÜ) nr 601/2004)
Article 7 b, point (a) (Regulation (EC) No 601/2004)
a) Dissostichus spp. isendeid märgistatakse ja lastakse merre tagasi kogu kalastushooaja jooksul vahekorras üks isend eluskaalu tonni kohta vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile.
(a) Dissostichus spp. individuals shall be tagged and released at a rate of one individual per tonne of green weight catch throughout the season in accordance with the CCAMLR Tagging Protocol.
Laevad lõpetavad märgistamise pärast 500 isendi märgistamist või lahkuvad püügipiirkonnast, kui on märgistatud üks isend iga eluskaalu tonni kohta ;
Vessels shall only discontinue tagging after they have tagged 500 individuals, or leave the fishery having tagged one individual per tonne of green weight caught;
a) Dissostichus spp. isendeid märgistatakse ja lastakse merre tagasi kogu kalastushooaja jooksul vahekorras üks isend eluskaalu tonni kohta vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile.
a) Dissostichus spp. individuals shall be tagged and released at a rate of one individual per tonne of green weight catch throughout the season in accordance with the CCAMLR Tagging Protocol.
Laevad lõpetavad märgistamise pärast 500 isendi märgistamist või lahkuvad püügipiirkonnast, kui Dissostichus spp. isendeid on märgistatud määratud koguses ;
Vessels shall only discontinue tagging after they have tagged 500 individuals, or leave the fishery having tagged Dissostichus spp at the specified rate;
ARTIKLI 1 PUNKT 4 Artikli 7b punkt b (määrus (EÜ) nr 601/2004)
ARTICLE 1, POINT 4 Article 7 b, point (b) (Regulation (EC) No 601/2004)
b) programmi raames märgistatakse igas suuruses isendeid, et täita nõue märgistada üks isend eluskaalu ühe tonni kohta.
(b) the programme shall target individuals of all sizes in order to meet the tagging requirement of one individual per one tonne of green weight catch.
Kõik merre tagasi lastavad isendid tuleb märgistada kahe märgisega ja vabastada võimalikult suurel geograafilisel alal;
All released individuals shall be double tagged and releases shall cover as broad a geographical area as possible;
b) programmi raames märgistatakse igas suuruses isendeid, et täita nõue märgistada üks isend eluskaalu ühe tonni kohta.
b) the programme shall target individuals of all sizes in order to meet the tagging requirement of one individual per one tonne of green weight catch.