natgillin/translations-raw huggingface dataset:
32. nõuab struktuurifondide eeskirjade põhjalikumat ühtlustamist ja integreerimist, et erinevatelt fondidelt toetuste taotlemiseks ei peaks projekte osadeks jagama, mis aitab luua kasutajasõbralikumat poliitikat; soovitab edaspidi keskenduda kulude korrapärasuse kõrval ka sekkumiste kvaliteedile ja vahendite koondamisele juhtimistasandile antava abi võimendamiseks;
With a view to building up a more user-friendly policy in the future, calls for deeper harmonisation and integration of the Structural Funds rules, avoiding the breakdown of a project into different parts to apply to different funds; recommends that the focus be put not just on the regularity of expenditure but on quality of interventions and that resources be concentrated in potentiating assistance on the management side;
Viimastel kümnenditel mitmes liikmesriigis toimunud võimu detsentraliseerimine on oluliselt suurendanud piirkondlike ja kohalike omavalitsuste pädevust ühenduse poliitikate elluviimisel.
Over the last decades decentralization of powers in several Member States has considerably reinforced regional and local authorities’ competences in the delivery of Community policies.
Reformilepinguga toimunud kohaliku ja piirkondliku tasandi subsidiaarsuse ühenduse õigusesse võtmine jagatud pädevusega poliitikavaldkondade osas võimaldab kohapealsetel ametivõimudel rohkem sekkuda otsustusprotsessi nii poliitika kavandamisel kui ka elluviimisel ning olla täieõiguslikud partnerid ühenduse eesmärkide täitmisel.
The incorporation by the Reform Treaty of sub-national subsidiarity into the Community law for the policies of shared competence allows today territorial authorities to be more deeply involved in the decision-making process both for the design and the implementation of policies, as fully dignified partners to participate in achieving the Community objectives.
See tähtis samm mitmetasandilise valitsemise suunas on kooskõlas parlamendi korduvate taotlustega kaasata piirkondlikke ja kohalikke ametivõime rohkem poliitikate väljatöötamisse, seejuures alati austades liikmesriikide põhiseaduste sätteid.
This important step towards better multi-level governance answers repeated requests by the Parliament to reinforce the involvement of the sub-national authorities in the conception of policies always respecting the different national constitutional assets.
Rakendamise tõhusus sõltub suurel määral sellest, kuidas poliitika välja töötati; kohalike ja piirkondlike ametivõimude kui oma ala ja selle elanike vajaduste parimate tundjate kaasamine juba sellel etapil tagab hiljem paremad tulemused.
An efficient implementation depends strongly on how policies are conceived; involving local and regional authorities also in this phase - as those knowing best the needs of their territory and of its population - is an assurance of more effective results at a later stage.
Seepärast on väga tähtis panna rõhku otsustusprotsessi õigusloome-eelsele etapile ja sellele lisandväärtusele, mida ELi territoriaalsete strateegiate väljatöötamisel annavad kohalikul ja piirkonnatasandil rakendatud tegevuspoliitikad ja parimad tavad.
It is crucial thus to place the emphasis on the pre-legislative phase of the decision-making process and on the added value offered by policies and best practices implemented at local and regional level to the development of territorial strategies in the EU.
Ühtekuuluvuspoliitika on selle lähenemisviisi kohaldamisel teerajajaks: selle piirkondlik mõõde ja partnerluse põhimõtte rakendamine annavad sellele lisandväärtuse ja aitavad tagada poliitika tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust.
The cohesion policy is a forerunner in the application of this approach: its regional dimension and the application of the partnership principle represent its added value and contribute to ensure its effectiveness and sustainability.
Regioonide Komitee valge raamat mitmetasandilise valitsemise kohta
Committee of the Regions ’ White Paper on Multi-level Governance
Regioonide Komitee valge raamat on õigeaegselt vallandanud arutelu ühisele arusaamisele jõudmiseks nimetatud põhimõtte kui ühenduse jagatud pädevusega poliitikavaldkondade otsustusprotsessides kasutatava praktilise abivahendi osas.
The White Paper of the Committee of the Regions has opened a timely debate on the common understanding of this principle as a practical instrument for decision-making in the Community policies of shared competence.
Selleks, et mõista, kuidas saaks mitmetasandilise valitsemise põhimõtet ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas paremini arendada, kaalutakse alljärgnevaid küsimusi.
The following aspects are considered to see how multi-level governance approach can be better developed in the field of cohesion policy:
· Osapoolte vahelise mitmetasandilise koostöö ja poliitikavaldkondades ühtse lähenemisviisi tagamiseks on vajalikud mitmetasandilise valitsemise mõlemad mõõtmed – vertikaalne (koostöö eri valitsustasandite ametivõimude vahel, kaasates ka majanduslikud ja sotsiaalsed sidusrühmad) ning horisontaalne (sama tasandi osapoolte vaheline koostöö) mõõde.
· Both dimensions of multi-level governance, vertical - as cooperation among authorities of different levels of government including economic and social stakeholders - and horizontal, among actors of the same level, are need to ensure multi-level cooperation among actors and an integrated approach among policies.
· Partnerluse põhimõtte selgem sõnastamine soodustaks tõeliste partnerlussuhete loomist piirkondlike ja kohalike omavalitsustega; eriti tuleb tugevdada kohaliku tasandi rolli ja temaga konsulteerimist juba ELi-üleste arutelude varasest etapist alates.
· A clearer definition of the partnership principle would facilitate the setting up of real partnerships with regional and local authorities; in particular the role of and consultation with the local level needs to be strengthened since the early stage of the negotiations on the EU debates.
Tihtipeale ei toimi partnerluse põhimõte kohalike omavalitsuste nõrga kaasamise tõttu.
The partnership principle often does not work due to the poor involvement of the local authorities.
· Arutelu mitmetasandilise juhtimise üle on tihedalt seotud territoriaalse ühtekuuluvuse küsimuse arutamisega: tegeliku territoriaalse ühtekuuluvuse eeltingimus on piirkondliku ja kohaliku tasandi osaliste kaasamine ELi eesmärkide täitmisse.
· The debate on multi-level governance is strictly linked to that on territorial cohesion : involving sub-national actors in the achievement of the EU objectives is a precondition to effectively implement territorial cohesion.
Rohelise raamatu järelmeetmena koostatav valge raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta oleks asjakohane vahend, et selgitada, kuidas tulevases regionaalpoliitikas saavutada territoriaalset ühtekuuluvust mitmetasandilise valitsemise abil ning anda ainest aruteluks järgmise õigusaktide paketi üle.
A White Paper on territorial cohesion as a follow up to the Green Paper would represent a timely instrument to clarify how to implement territorial cohesion through multi-level governance in the future regional policy and feed in the debate on the next legislative package.
· Riigipiire ületava mitmetasandilise koostöö edendamiseks tuleb territoriaalse koostöö potentsiaali paremini ära kasutada.
· The potential of territorial cooperation needs to be better exploited to promote multi-level cooperation across national frontiers.
Piiriülestel piirkondadel on olemas kasutamata territoriaalne potentsiaal ning need on kohad, kus toimub erinevate poliitikavaldkondade vastastikune lähenemine.
Cross-border regions hold untapped territorial potential and are a place of convergence of policies.
Pealegi rõhutatakse hiljutiste avalike konsultatsioonide järel laekunud arvukates reageeringutes territoriaalse koostöö otsustavat osa ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmisel.
In addition the crucial role of territorial co-operation in delivering the EU2020 objectives has been highlighted in many responses to the recent public consultation.
Tuleks propageerida Euroopa territoriaalse koostöö rühmitust kui piiriüleste juhtimissüsteemide loomise ning mitmesuguste kohaliku ja piirkonnatasandi poliitikate omaksvõtmise vahendit.
The instrument of EGTC should be promoted as a tool to set up of systems of cross-border governance and ensuring the ownership of the different policies at regional and local level.
· Ühtekuuluvuspoliitika juhtimise parandamise eeltingimus on ühenduse ja liikmesriigi tasandi eeskirjade lihtsustamine .
· Simplification of rules at Community and at national level is precondition for better governance in the cohesion policy.
Üldeeskirjade ja Euroopa Regionaalarengu Fondi eeskirjade hiljutiste muudatustega on selles suunas oluliselt edasi liigutud, kuid lihtsustamist ei tohiks seostada vaid majanduskriisi taolise ajutise ja ebahariliku sündmusega.
The recent modifications of the General and ERDF Regulations have done important steps ahead in this direction but simplification should not be merely linked to a temporary and extraordinary event as the economic crisis.
Vastupidi – edaspidi peaks see inspireerima kõiki struktuurifonde puudutavaid õigusakte.
On the contrary it should inspire the entire legislation of the Structural Funds in future.
Ka liikmesriigid peaksid lihtsustama oma riiklikke õigusnorme, mis väga sageli tekitavad halduskoormuse, mis ei tulene ühenduse eeskirjadest.
Also Member States should simplify their national provisions, which very often add up administrative burden not required by the Community rules.
Sellele vastukaaluks, tulemusliku kontrolli tagamiseks ja vigade vältimiseks tuleb kõigil tasanditel kujundada praegusest tugevam hindamiskultuur.
As a necessary counterbalance a stronger culture of evaluation needs to be developed at all levels in order to ensure effective controls and avoid errors.
Komisjoni rolli tugevdamine piirkondlike ja kohalike omavalitsuste toetamisel
Strengthening Commission ’ s role in supporting regional and local authorities
Aruande teises osas analüüsitakse ühise valitsemise mehhanisme, eriti komisjoni ja liikmesriikide erinevaid kohustusi, ning soovitatakse täiustusi programmide rakendamisel.
The second part of the report analyses the mechanisms of shared management, in particular the different responsibilities of the European Commission and the Member States and gives recommendations on how to improve the system in the implementation of Programmes.
Kontrollikoja 2006. aasta aruanne näitas, et ühtekuuluvuspoliitika praegused kontrollisüsteemid ei olnud küllalt tõhusad – kulude hüvitamisel esines liiga palju vigu (12%).
The 2006 report of the European Court of Auditors showed that the control systems in place for the cohesion policy were not effective enough, with a too high error rate (12%) in the expenditure reimbursed.
Sama leidis kinnitust 2008. aasta aruandes – alusetult hüvitati 11% kuludest.
The annual report on 2008 confirmed this data with 11% of funds unduly reimbursed.
Tegelikult ei kajasta need andmed tegelikkust päris õigesti, kuna hõlmavad ka aastaid 2000–2006, mil praegused kontrollinõuded veel ei kehtinud.
Indeed these data are not fully reflecting the actual situation since they include also the 2000-2006 period, when the current control requirements were not in place.
Ehkki ei ole piisavalt andmeid, et nõuetekohaselt hinnata aastateks 2007–2013 kehtestatud uute sätete tulemuslikkust, leitakse praegu siiski, et struktuurifondide puhul on veamäär liiga kõrge ja et tuleb energilisemalt parandada kontrollisüsteemi tõhusust.
However, lacking data to properly assess the effectiveness of the new provisions for 2007-2013, the current assumption is that the level of error in Structural Funds is still too high and that further energy must be invested in improving the efficiency of the control systems.
Komisjoni 2008. aasta tegevuskava oma järelevalverolli tugevdamiseks sisaldas rea komisjoni võetud meetmeid fondide tegevustulemuste parandamiseks, sealhulgas nii korrektiive kui ka tulevasi ennetusmeetmeid.
The 2008 Action Plan of the Commission on how to strengthen its supervisory role incorporated a series of actions undertaken by the Commission to improve the performance of the funds including both corrective actions and preventive measures for the future.
Meetmeid analüüsitakse ja antakse mõningad esimesed soovitused selle kohta, kuidas tugevdada komisjoni suunavat tegevust kontrolli- ja juhtimismenetluste puhul ning komisjoni kooskõlastavat tegevust kontrolli etapil.
These actions are analysed and some first recommendations for the current programming period are put forward on how to reinforce guidance by the Commission on control and management procedures and on how to strengthen the Commission’s coordination role in the control phase.
Üks aasta programmi täitmist on tegelikult liiga lühike aeg, et tehtu kogu mõju täielikult hinnata.
Indeed, one year of Programme implementation is insufficient to fully assess the overall impact of the performed actions.
Siiski võib tegevuskava mõju käsitlevates kahes komisjoni teatises, vastavalt 3. veebruari 2009. aasta ja 18. veebruari 2010. aasta teatises, juba leida julgustavaid elemente.
However, encouraging elements can be already retrieved in the two Communications on the impact of the Action plan adopted by the Commission respectively on 3 February 2009 and 18 February 2010.
Komisjoni poolset järelevalvet kavandatud kujul ei peeta piisavaks ja leitakse, et see ei suuda heastada kogu mitmeaastase perioodi vältel toimivate riiklike kontrollisüsteemide vähest tõhusust.
A supervision of the Commission, as currently foreseen, is considered as not sufficient and cannot make up ineffective control systems at national level persisting during the whole multi-annual period.
Komisjoni kui auditeerija roll peaks olema tugevam programmide algusosas ning rakendamise etapil peaks suuremat rolli etendama riiklik tasand.
The audit role of the Commission should be stronger at the beginning of the Programmes with a bigger role of the national level during the implementation phase.
Eelkõige praegune nõuete täitmise hindamise süsteem vajab täpsemat reguleerimist, et see võiks kogu programmiperioodi kestel tulemuslikuks jääda.
The current system of compliance assessment in particular needs fine-tuning to ensure its full effectiveness during the whole programming period.
See töö ei ole veel lõpule viidud, mistõttu võib tekkida väljamaksetega viivitamist ja vahendite kaotsiminekut kulukohustuste automaatse tühistamise tõttu.
This exercise has not been concluded yet, which could lead to delays in payments and subsequent loss of funds due to automatic de-commitment.
Rakendamisetapi kontrolli tuleb parandada pistelise kontrolli tugevdamise ja korraldusasutuste teostatava esmatasandi kontrolli ulatuslikuma toetamisega, eesmärgiks hälvete õigeaegne korrigeerimine ja summaarse veamäära vähendamine.
The control during implementation needs to be improved by potentiating ad hoc checks and increasing assistance to the first-level control carried out by the Managing Authorities (MAs) so to correct irregularities in a timely manner and reduce the overall rate of error.
Komisjonilt saadav koolitus ja juhendamine tuleks rohkem koondada sellele tasandile, kus tehakse kõige rohkem vigu, ja eeskätt nendele probleemidele (riigihanked; kulud, mida pole ette nähtud), kus avastatakse kõige enam eeskirjade rikkumisi.
Training and guidance by the Commission should concentrate more on this level, where the highest percentage of error occurs and in particular on those sectors - ineligible expenditure and public procurement - where the highest percentage of irregularities is detected.
Osalt on vigades süüdi struktuurifondide kasutamise eeskirjade liigne keerukus.
Too complex rules governing the Structural funds are partly responsible for these errors.
Ühtekuuluvuspoliitikale iseloomulikust ühisest valitsemisest tuleneb, asjaomaste osaliste arvukuse tõttu, eeskirjade tõlgendamise ja kohaldamise suur keerukus.
The shared management system characterising the cohesion policy implies a high degree of complexity in the interpretation and application of the rules given the numerous actors involved.
Ühelt poolt tähendab see struktuurifondide täiendavat lisandväärtust, samas on aga ka vigade tegemist oht suurem.
This represents indeed the real added value of the Structural funds but engenders also a higher risk of error.
Seega tuleks eeskirju lihtsustada, et tagada senisest kasutajasõbralikumad menetlused ja mitte potentsiaalseid toetuste saajaid projektidest eemale peletada.
Therefore rules should be simplified to ensure more user-friendly procedures and not discourage potential beneficiaries from participating in projects.
Samal ajal tuleb komisjonil võimendada oma teadmiste madalamatele valitsemistasanditele suunaja rolli nii õigusloomeliste kui ka muude algatustega, millest mõned on juba käivitatud ja vajavad tugevdamist.
At the same time the Commission needs to potentiate its role of knowledge driver towards the lower levels of governance both with regulatory and non regulatory initiatives - some of which already in place, that have to be enhanced.
Tuleks tagada suuremad investeeringud nii riiklikele ja piirkondlikele haldusasutustele antavasse finantsabisse kui ka koolitusse, et parandada programmide juhtimise eest vastutavate asutuste võimekust ja eeskirjade tundmist.
Higher investments both in financial assistance and training should be ensured towards national and regional administrations to increase the capacities and knowledge of rules by authorities in charge of Programme management.
Investeeringud institutsioonide suutlikkuse tõstmisse tuleks lugeda eriti prioriteetseks uutes liikmesriikides, kus selliseks tegevuseks on alles vähe kogemusi.
Especially in the new Member States, where this practice is still new, investment on institutional capacity should be prioritized.
See aitaks keskpikas perspektiivis kaasata programmide kontrolli ja juhtimisse rohkem kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning komisjonile jääks pigem tugevam kooskõlastaja roll.
This would allow in the medium term to involve more sub-national authorities in the management and control of Programmes with the Commission assuming rather a strengthened coordination role.
Tegevuskava meetmetele lisaks tuleks võimendada muidki algatusi:
Beside the measures performed through the Action plan, further initiatives should be potentiated:
· intensiivistada komisjoni abi korraldusasutustele – arvestades, et suurem osa vigu tehakse esimesel kontrollitasandil – sihtotstarbeliste seminaride, suuniste, parimate tavade levitamise ja programmijuhtimise eest vastutavate ametiisikute koolitamise kaudu; tuleks kehtestada pideva järelevalve süsteem korraldusasutustele suunatud koolituse tegeliku teostamise üle, selleks et kontrollida, kas teadmised ikka tegelikult ka edasi anti, pöörates erilist tähelepanu kohalikule tasandile;
· reinforcing Commission’s assistance to MAs - given that the majority of errors occurs at the first level control - through targeted workshops, guidance notes, circulation of best practices and training of officials responsible for management; a constant monitoring on the actual transfer of the training measures targeted to the MAs should be put in place in order to check that knowledge is actually passed over with a special attention towards the local level;
· praeguses SFC 2007 andmebaasis tuleks kiires korras käivitada uus portaal, mis teeb asjakohase teabe kõigile struktuurifondidega tegelevatele osapooltele vahetult kättesaadavaks;
· the new portal in the current SFC 2007 database should be urgently made operational since it would allow direct access to relevant information to all actors dealing with Structural Funds;
· erinevaid fonde reguleerivate ühenduse tasandi eeskirjade suurem ühtlustamine võimaldaks ühtsemat lähenemisviisi.
· a better coherence in the rules of the different Funds at Community level would allow for a more integrated approach.
Mõned parandusmeetmed tuleks kohe ellu viia, et saada tulemusi juba praegusel programmiperioodil.
Some corrective measures should be implemented immediately so to produce results already in the current programming period.
Teisi tuleb käsitleda hiljem, 2013. aasta järgset ühtekuuluvuspoliitikat käsitleva ülipolitiseeritud arutelu tulemuste valguses.
Some others need be tackled in the longer run as outcome of a highly political debate on the cohesion policy after 2013.
Komisjoni töökonnas 2007. aastal alguse saanud lihtsustamistöös tuleks keskenduda ühelt poolt ettepanekutele tegevuse parandamiseks käesoleval rakendusperioodil; teisest küljest tuleks teha uusi ettepanekuid ühtekuuluvuspoliitika toimimise lihtsustamiseks; lihtsustamisest peab saama pikaajaline horisontaalne põhimõte, mis inspireerib kogu tulevase ühtekuuluvuspoliitika alusfilosoofiat.
In particular the work on simplification, started in 2007 within the Task Force of the Commission should focus on the one hand on suggestions to improve practices in the current implementation period; on the other hand further proposals for simplifying the functioning of the cohesion policy should be put forward: simplification shall become a horizontal and long-lasting principle inspiring the whole philosophy of the future cohesion policy.
Tuleb tõsiselt mõelda, kuidas pärast 2013. aastat parandada struktuurifondide juhtimist ja seeläbi fondide kaudu abi andmise tulemuslikkust.
A serious reflection is necessary on how to improve governance and consequently effectiveness of the delivery system of the Structural Funds for the period after 2013.
Kõrgetasemelises töörühmas ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle peetavates aruteludes tuleks seda küsimust tõsiselt kaaluda ja parlament aktiivselt kaasata vastavasse arutelusse.
The discussions within the High Level Group on the future of cohesion policy should seriously take this aspect into account and Parliament should be actively involved in this debate.
Nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon
on Council's position on Draft amending budget No 3/2010 of the European Union for the financial year 2010, Section III – Commission
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................10
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE...........................................................................9
nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon
on Council's position on Draft amending budget No 3/2010 of the European Union for the financial year 2010, Section III – Commission
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 310 ja 314 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a;
- having regard to Articles 310 and 314 of the Treaty on the Functioning of the European Union and to Article 106a of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community,
- võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2009. aastal
- having regard to the general budget of the European Union for the financial year 2010, as finally adopted on 17 December 2009
- võttes arvesse komisjoni 8. aprillil 2010. aastal esitatud Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 3/2010 projekti ( KOM(2010)0149 );
- having regard to Draft amending budget No 3/2010 of the European Union for the financial year 2010, which the Commission presented on 8 April 2010 ( COM(2010)0149 ),
- võttes arvesse komisjoni 8. aprillil 2010. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta ( KOM(2010)0150 );
- having regard to the proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council on the Mobilisation of the Flexibility Instrument, which the Commission presented on 8 April 2010 (COM (2010)0150),
- võttes arvesse komisjoni 17. märtsil 2010. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend ( KOM(2010)0102 );
- having regard to the proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1905/2006 establishing a financing instrument for development cooperation, which the Commission presented on 17 March 2010 ( COM(2010)0102 ),