natgillin/translations-raw huggingface dataset:
228. kutsub komisjoni üles parandama eelarvetoetuse meetmete läbipaistvust ja juurdepääsu nendega seotud dokumentidele, eelkõige abisaaja riigi valitsusega finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) sarnaste kokkulepete sõlmimise kaudu, millega kehtestatakse raamistik komisjoni poolt ÜRO-le antava rahalise toetuse juhtimiseks;
228.Invites the Commission to improve the transparency and access to documentation relating to budget support actions, particularly by establishing agreements with beneficiary country government, analogous to FAFA, setting out the framework for managing the financial contributions made by the Commission to the UN;
229. on rahul, et komisjon on 2006. aastal 39% võrra vähendanud täitmata kulukohustuste taset, mis tulenesid enne 2001. aastat võetud EuropeAidiga seotud kulukohustustest; soovib saada regulaarselt ajakohastatud teavet tavapäraste ja tavapäratute täitmata kulukohustuste tasemete muutuste kohta;
229.Congratulates the Commission on reducing the level of reste à liquider (RAL) dating from commitments made by EuropeAid before 2001 by 39% in 2006; requests that it receive regular updates of changes in levels of normal and abnormal RAL;
230. võtab teadmiseks kontrollikoja eriaruandes nr 6/2007 esitatud kriitika komisjoni tehnilise abi projektide suhtes; märgib lisaks, et komisjon tegeleb nende küsimustega strateegias, mille abil oleks võimalik saavutada ELi abi tulemuslikkusega seotud eesmärgid tehnilise koostöö ja projektide rakendamisega tegelevates üksustes, mis peaks valmima 2008. aasta juuniks; ootab hiljem hinnangut nimetatud strateegia rakendamise tulemuste kohta;
230.Notes the criticisms of Commission Technical Assistance projects made by the ECA in its Special Report No 6/2007; notes further that the Commission will address these questions in its "Strategy to meet EU aid effectiveness targets on Technical Cooperation and Project Implementation Units", due to be ready by June 2008; looks forward to receiving, in due course, an assessment of the results of the implementation of this strategy;
231. tervitab komisjoni rakendatud meetmeid koordineerimise edendamiseks doonorriikide vahel tehnilise abi valdkonnas; rõhutab koordineeritud lähenemise tähtsust mitte üksnes ELi tasandil, vaid kõigi doonorriikide vahel, ja ootab üksikasjalikku teavet kõnealuse algatusega seotud edusammude kohta;
231.Welcomes the measures implemented by the Commission to promote donor coordination in the area of Technical Assistance; stresses the importance of a coordinated approach, not only at EU level but among all donors, and looks forward to receiving details of the progress of this initiative; Paragraph
232. märgib, et võrreldes 2005. aasta 16 ametiga tegutses 2006. aastal 24 ametit (sealhulgas 2 rakendusametit), mis tegelesid mitmete erisuguste ülesannetega ELi erinevates paikades;
232.Notes that in 2006, there were 24 agencies in operation (including 2 executive agencies), compared with 16 in 2005, covering an extensive range of functions in various locations in the EU;
233. märgib, et nagu ka aastatel 2003, 2004 ja 2005, väljendas komisjoni siseaudiitor oma 2006. aasta tegevusaruandes reservatsioone reguleerivate asutuste auditite suhtes: kuigi siseauditi talitusele eraldati reguleerivate asutuste auditiks ametikohad, ei võimalda nimetatud asutuste arvu samaaegne suurenemine (nüüdseks on neid 23) siseauditi talitusel oma finantsmääruse artiklist 185 tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt täita.
233.Notes that, as in 2003, 2004, and 2005, the Internal Auditor of the Commission, expressed in its annual activity report for 2006 a reserve above the audits of the regulatory agencies: "While the IAS received posts for the audit of regulatory agencies, the parallel increase in the number of the agencies, now 23, still does not enable the IAS to properly fulfil its obligation assigned by article 185 of the Financial Regulation.
2006. aasta lõpuks auditeeriti kõiki asutusi vähemalt korra kolme aasta jooksul, mitte korra aastas, mida nähakse ette finantsmääruses (punkt 3.b);
At the end of 2006, all the agencies were audited at least once over a three-year period instead of once every year as provided for by the Financial Regulation" (point 3.b);
234. nõuab analüüsi detsentraliseerimise ja mõju kohta, mida see avaldab komisjoni töötajaskonnale; palub komisjonil esitada ajakava oma sisemise korralduse läbivaatamiseks, pidades silmas detsentraliseerimist;
234.Calls for an analysis of decentralisation and its effects on Commission staff; asks the Commission to present a timetable for a review of its internal organisation in light of decentralisation;
235. taotleb vastastikust eksperdihinnangut asjaomase rakendusameti kohta kolme aasta pärast, et hinnata, millist lisaväärtust toob programmi rakendamine rakendusametite kaudu võrreldes asjaomase peadirektoraadiga;
235.Requests a peer review after 3 years of the relevant executive agency to asses the added-value of programme implementation through executive agencies in comparison with the relevant Directorate-General;
236. võtab teadmiseks kontrollikoja järeldused aastaaruande punktis 10.29, et „ühenduse eelarvest komisjoni poolt väljamakstavad toetused ei põhine piisavalt põhjendatud prognoosidel ametite sularahanõudluse kohta.
236.Notes the finding of the ECA set out at point 10.29 of its Annual Report that "the disbursement of subsidies paid by the Commission from the Community budget is not based on sufficiently justified estimates of the agencies cash requirements.
Selle ja ülekannete suuruse tulemusel on ametite käsutuses märkimisväärsed sularahavarud
This, combined with the size of carry-overs, leads them to hold sizeable cash balances
Ametite valduses olev sularaha 2006. aasta lõpu seisuga (välja arvatud Siseturu Ühtlustamise Amet ja Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus ning Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) järelevalveamet): 213 miljonit eurot võrreldes assigneeringutega summas 810 miljonit eurot. .
Amount of cash held by Agencies at the end of 2006 (excluding Office for Harmonisation in the Internal Market, Community Plant Variety Office and Translation Centre for the bodies of the European Union – and the European GNSS Supervisory Authority): EUR 213 million to be compared to EUR 810 million appropriations . .
Kontrollikoda soovitab, et ametitele makstavate toetuste määr oleks kooskõlas agentuuride tegelike sularahavajadustega”;
The ECA recommends that the level of subsidies paid to the agencies is in line with their real cash requirements";
237. palub komisjonil tähelepanelikumalt jälgida ametite sularahavarusid ja muuta rangemaks ametite kohustus esitada oma maksetaotlustes täpseid prognoose oma tegeliku sularahanõudluse kohta, et vältida ebavajalikku sularaha liigutamist ja saada paremaid tulevikuprognoose;
237.Asks the Commission to follow more closely the cash balances of the agencies and to strengthen the agencies' obligation to submit, in their payment requests, rigorous forecasts of their real cash requirements in order to avoid unnecessary cash movements and to have better future estimations;
238. nõuab ametite raamatupidamisaruannete osalist konsolideerimist;
238.Calls for subconsolidation of the agencies' accounts;
Ühenduse kinnisvarapoliitika
Community’s buildings policy
239. tunneb muret 2006. aasta üldise struktuurse puudujäägi pärast, mis kasvas jälle märkimisväärse 5 miljoni euroni kõikide komisjonile kuuluvate hoonetega (mille seas on ka Berlaymont) seotud hooldus- ja remondiprojektide eest; väljendab heameelt varade hindamise uuringu üle, mille Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus (OIB) 2007. aastal tellis, mis peaks andma esimese põhjendatud hinnangu eelarve ja ajakava kohta vajalike tööde teostamiseks, et tagada komisjoni kinnisvarainvesteeringute parim võimalik haldamine;
239.Is concerned about the 2006 global structural deficit which reached again the significant amount of EUR 5 000 000 for maintenance and refurbishment projects concerning all the buildings that are owned by the Commission (among which is the Berlaymont); Welcomes the patrimonial study commissioned by the Office for Infrastructures and Logistics – Brussels (OIB) in 2007, which should provide a first reasoned estimate of the budget required and a timetable for the necessary works to be carried out in order to ensure the best possible management of the Commission's property investments;
240. eeldab, et komisjon hoiab parlamendi pädevaid komisjone kursis eespool nimetatud uuringu tulemustega ja planeerimisprognoosiga, eelkõige üksikasjadega Berlaymonti hoone kohta;
240.Expects the Commission to keep its competent committees informed of the results of the above study and of the planning forecast, with special emphasis on details of the Berlaymont building;
241. kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti oma järelmeetmetest kontrollikoja eriaruande nr 2/2007 osas, eelkõige seoses paranenud koostööga, sealhulgas ühise kinnisvarapoliitika väljatöötamisest, mis hõlmaks ühenduse vahendi loomist hoonete ja nendega seotud rahastamise ja personali jaoks;
241.Invites the Commission to inform it of its follow-up to the ECA's Special Report No 2/2007, in particular as regards improved cooperation, including the formulation of a common property policy involving the creation of a Community instrument covering buildings and the financial and staffing arrangements relating thereto;
242. palub komisjonil integreerida personalivajaduste läbivaatamise tulemused ja oma teatise (mis käsitleb komisjoni kinnisvarapoliitikat Brüsselis ja Luxembourgis ( KOM(2007)0501 )) tulemused ja vaadata sellele vastavalt läbi selles märgitud ruumide vajadust ning anda käesoleva hindamise tulemustest aru 2008. aasta septembriks;
242.Requests the Commission to integrate the results of staff screening and the results of its Communication on policy for the accommodation of commission services in Brussels and Luxembourg ( COM(2007)0501 ), to revise the space need set out therein accordingly and to report on the results of this exercise by September 2008;
243. teeb ettepaneku näha ELi konsolideeritud aastaaruandes ette vahendid hoonete suurteks hooldustöödeks;
243.Suggests that there should be a provision in the EU's consolidated accounts for major building maintenance work;
244. kordab oma seisukohta, et läbi tuleb viia teostatavusuuring Euroopa kinnisvaraameti loomise kohta, mis vastutaks ELi institutsioonide ja asutuste hoonete ehituse ja hoolduse eest;
244.Reiterates the view that a study should be made of the feasibility of establishing a European property authority with responsibility for the construction and maintenance of the buildings of the EU institutions and bodies;
I osa: Eriaruanne nr 1/2007 programmitöö perioodi vaheetapi menetluste rakendamise kohta.
Part I: Special Report No 1/2007 concerning the implementation of the mid-term processes, Structural Funds 2000 - 2006
245. märgib, et 1999. aasta märtsis Berliinis kokku tulnud Euroopa Ülemkogul jõuti kokkuleppele, et aastatel 2000–2006 tuleks struktuurifondide
Notes that the European Council agreed at its meeting in Berlin in March 1999 that EUR 195 billion (EUR 219 billion in 2005 prices) should be made available from the structural funds
Struktuurifondide kaudu rahastatakse liikmesriikide jätkusuutlikke sotsiaalmajanduslikke ja keskkonnaalaseid arenguprogramme.
Structural Funds aim at financing sustainable socio-economic and environmental development programmes in the Member States.
Eelkõige peaksid meetmed ja programmid toetama innovatsiooni, uurimis- ja arendustegevust, infotehnoloogiat, puhast ja tõhusat energiakasutust, keskkonnakaitset, elukestvat õpet ja sotsiaalset kaasatust.
In particular, measures and programmes should support innovation, research and development, information technology, clean and efficient use of energy, protection of environment, life-long learning and social inclusion.
Uue programmitöö perioodiga üritati saavutada paremat koondumist, rohkem delegeeritud haldusstruktuuri, suuremat tõhusust ja rangemat eelarvekontrolli (Lissabonis 2000. aasta märtsis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu). kaudu teha kättesaadavaks 195 miljardit eurot (219 miljardit eurot 2005. aasta hindades) ja lisaks tuleks eraldada 16 miljardit eurot aastatel 2004–2006 ligikaudu 200 programmile uutes liikmesriikides
The new programming period tried to achieve a greater degree of concentration, more devolved management structures, greater efficiency and tighter budgetary control (Lisbon European Council meeting - March 2000). for the period 2000-2006, and that an additional EUR 16 billion for the years 2004-2006 should be allocated to around 200 programmes in the new Member States;
Ajavahemikus 2000-2006 kulutati ligikaudu 260 miljardit eurot struktuurimeetmetele.
For the period 2000-2006 approximately EUR 260 billion was spent on structural measures.
Sellest summast broneeriti 213 miljardit eurot 15 vanale liikmesriigile: struktuurifondiprogrammid said 195 miljardit eurot ja Ühtekuuluvusfond sai 18 miljardit eurot.
Of this sum EUR 213 billion was earmarked for the old 15 Member States: structural funds programmes received EUR 195 billion and the Cohesion Fund EUR 18 billion.
47 miljardit eurot eraldati uutele liikmesriikidele (ühinemiseelsed fondid ja struktuurimeetmed).
EUR 47 billion was set aside for the new Member States (pre-accession funds and structural measures).
Aastatel 2004–2006 eraldati ligikaudu 16 miljardit eurot umbes 200 programmile uutes liikmesriikides. ;
For the years 2004-2006, about EUR 16 billion was allocated to around 200 programmes in the new Member States.
– eelarvelised assigneeringud määrati kindlaks rahaliste vahendite tõenäolist vastuvõtuvõimet maksimeerides;
- budgetary allocations were determined by maximising likely absorption of funding,
– eelhindamised mõjutasid programmitööd vähesel määral;
- ex-ante evaluations had little impact on the programming process;
– leiti märkimisväärseid puudusi järelhindamistes ja komisjoni järelevalves nende üle;
- significant weaknesses were found in the ex-post evaluations and the Commission's oversight of them;
– hinnata, kas abi üldine vorm on asjakohane viis vastava piirkonna või sektori probleemidega tegelemiseks;
- to assess whether the various forms of assistance remain the appropriate means to address the issues confronting the region or sector;
– kontrollida, kas strateegilised teljed, prioriteedid ja eesmärgid on ühtsed ja endiselt asjaomased;
- to review whether the strategic axes, priorities and objectives are coherent, appropriate and still relevant;
– hinnata, milliseid edusamme on tehtud nende eesmärkide saavutamiseks ning millises ulatuses on neid võimalik reaalselt saavutada;
- to appraise how far progress has been made towards the achievement of these objectives and the extent to which they can actually be achieved;
– hinnata seatud eesmärkide kvantifitseerimist, täpsemalt seda, millises ulatuses need aitavad kaasa seiretegevusele ja hindamisele; hinnata seda, kuidas on horisontaalsed prioriteedid — eriti võrdsed võimalused ja keskkond — integreeritud abi eri vormidesse;
- to assess the quantification of objectives, specifically the extent to which they have facilitated monitoring and evaluation; to assess the extent to which horizontal priorities - equal opportunities and the environment in particular - have been integrated into the forms of assistance;
– analüüsida rakendamis- ja järelevalvekorra asjakohasust; ja esitada tulemused kõrvutatuna tulemusreservi osas kokku lepitud näitajatega;
- to analyse the adequacy of the implementation and monitoring arrangements; and to present the results against the indicators agreed for the performance reserve;
250. väljendab heameelt selle üle, et hinnangutes tõestati, et liikmesriikide vastu võetud strateegiad olid endiselt asjakohased ja rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus oli selgelt paranenud; kuid oli võimatu hinnata programmide/projektide tõhusust või mõõta nende mõju, sest olemasolevad andmekogumid olid sageli ebapiisavad;
250.Welcomes that the evaluations proved that the strategies adopted by the Member States were still appropriate and that the financial absorption had clearly improved; however, it was impossible to assess effectiveness or to measure impact of the programmes/projects, since the available set of data were often considered to be insufficient;
251. on sügavalt mures, sest komisjoni kirjeldustest lähtudes on liikmesriikide järelevalvesüsteemid nõrgad; seetõttu oli raske tuvastada programmide ja projektide puudulikku rakendamist, järelhindamised olid takistatud ja ühenduste finantshuvide kaitse ei olnud tagatud; ainuüksi 2005. aastal tuvastati struktuurifondide valdkonnas eeskirjade eiramisi 600 miljoni euro väärtuses;
251.Is deeply worried that the Commission described the Member States' monitoring systems as weak; as a consequence any faulty implementation of programmes and projects was difficult to detect, ex-post evaluations were hampered and the protection of the Communities' financial interests was not ensured; irregularities worth EUR 600 million were detected in the area of structural funds in 2005 only;
252. nõuab seetõttu, et tulevikus seataks prioriteediks usaldusväärsete järelevalvesüsteemide loomine liikmesriikides, et ennetada selle meetme abil eeskirjade eiramisi ja võimalikke kelmusi;
252.Insists, therefore, that high priority be given in the future to the setting-up of sound monitoring systems in the Member States as a measure to prevent irregularities and possible fraud;
253. rõhutab täiendavalt, kui olulised on analüütilised hinnangud, milles jõutakse tegevusega seotud järelduste ja soovitusteni;
253.Underlines furthermore the importance of analytical evaluations arriving at operational conclusions and recommendations;
254. väljendab kahetsust selle üle, et hinnangute tulemusi on raske võrrelda, sest liikmesriikidel ei palutud järgida standarditud hindamismudelit; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama näidikut või võrdlemissüsteemi, mille abil saavutatakse edaspidi ühtlasemaid hinnanguaruandeid, mistõttu paraneb võrreldavus ja selle tagajärjel ka nimetatud aruannete analüütiline sügavus;
254.Regrets that it was difficult to compare the evaluation results because the Member States were not asked to follow a standardised evaluation model; calls therefore on the Commission to draw up an indicator or benchmarking system which will lead in time to more harmonised evaluation reports, thereby improving comparability and, subsequently, the analytical depth of these reports;
255. märgib, et n+2 reegel aitas kaasa assigneeringute laiemale kasutamisele; kuid juhib siiski tähelepanu sellele, et seeläbi sai rahaliste vahendite kasutamise suutlikkusest eesmärk omaette;
255.Notes that the n+2 rule lead to a greater use of appropriations; points out, however, that thereby financial absorption also became an aim in itself;
256. märgib täiendavalt, et tulemusreservi assigneeringute eraldamisel lähtuti ilmnenud vajadusest viia ELi rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus kõige kõrgemale tasemele, mitte ei koondatud kulutusi tegevustele, mida hinnati eriti tõhusateks; seetõttu said toetusi peamiselt infrastruktuuriprojektid; üleüldiselt vähendati alakasutatud meetmete eelarvet;
256.Notes furthermore that the appropriations of the performance reserve were allocated following the perceived need to maximise absorption of EU funds, rather than concentrating spending on activities which were assessed as particularly effective; therefore infrastructure projects were the prime beneficiaries; overall, budgets were shifted away from underspending measures;
258. kahetseb ka seda, et sageli eirati tühimõju-
258.Regrets also that 'deadweight'
Tühimõjuefekt tekib siis, kui tegevus või investeering oleks ette võetud ka ilma rahastamiseta. ja asendusefekti;
A 'deadweight' effect exists where an activity or investment would have been undertaken in the absence of financing. and substitution effects were often ignored;
259. jagab kontrollikoja arvamust probleemide osas, „mis on struktuurifondide kavandamisel ja juhtimisel tavalised [...]”
259.Shares the ECA's view on "(...) tensions inherent in the planning and management of the Structural Funds (...)"
Punkt 51. aastatel 2000–2006, näiteks:
Point 51. during the period 2000 - 2006, such as:
– vastuolud tõhusa ja säästliku kulutamise (kulutustele vastav tulu) ning vahendite kasutamise suutlikkuse maksimeerimise vahel;
- tensions between effective and economic spending (value for money) and maximising absorption,
– vastuolud, mida põhjustab n+2 reegel, mis võimaldab ühelt poolt hoolikalt planeeritud kulutusi, ja teisalt annab võimaluse vahendeid lihtsalt eraldada;
- tensions caused by the n+2 rule enabling, on the one hand, well planned expenditures, and, on the other hand, facilitating easy allocation of reserves,
– ja vastuolud heade kavatsustega läbiviidud vahehindamise ja andmete puudulikkuse vahel;
- and tensions between a well-intentioned mid-term evaluation and the lack of data;
260. samal ajal tunnistab, et komisjon võttis kohustuse tegeleda mitmete puudustega nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006, kehtestades üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ja tunnistas kehtetuks määruse (EÜ) nr 1260/1999
260.Recognises, at the same time, that the Commission undertook to address a number of weaknesses in Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation(EC) No 1260/1999
– põhinõue vahehindamise läbiviimiseks asendati vajadusel põhinevate jätkuvate hindamistega, et hinnata programmi rakendamist ja reageerida väliskeskkonna muutustele;
- the general requirement for mid-term evaluation was replaced by need-based ongoing evaluations to assess the implementation of a programme and react to changes of the external environment;
– saab võimalikuks riiklike tulemus- ja ettenägematute kulude reservide kasutamine ja
- national performance and contingency reserves became an option, and
– n+2 reegel muutub (piiratud perioodiks) n+3 reegliks nendele liikmesriikidele, kelle SKT ühe inimese kohta perioodil 2001–2003 oli alla 85% EU-25 keskmisest;
- the n+2 rule will (for a limited period) become an n+3 rule for Member States whose GDP per head from 2001 to 2003 was below 85% of the EU-25 average;
261. kutsub komisjoni üles koostama programmitöö perioodi alguses selgeid suuniseid liikmesriikidele;
261.Calls on the Commission to make clear guidelines available to the Member States at the beginning of the programming period;
262. tervitab asjaolu, et hindamisaruannete tulemusi võeti arvesse uute määruste koostamisel struktuurifondide haldamiseks perioodil 2007–2013; väljendab siiski kahetsust, et parlamendi järeldused, mis järgnesid kontrollikoja eriaruande 1/2007 avaldamisele, avaldavad käimasolevale programmitöö perioodile vaid piiratud mõju;
262.Welcomes the fact that the results of the evaluation reports were taken into consideration when the new regulations governing the structural funds during the period 2007 to 2013 were drafted; regrets however that the findings of Parliament following the publication of ECA's Special Report 1/2007 will only be of limited value for the current programming period;
263. kutsub seega komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid parlamendi täielikuks kaasamiseks, kui tehakse muudatusi struktuurifondide määrustesse, mida komisjon kavatseb kasutusele võtta kuni järgmise finantsperioodi alguseni, mis algab 2014. aastaga;
263.Calls therefore on the Commission to take the necessary steps to fully involve Parliament in the modifications to the structural funds' regulations it intends to introduce in the run-up to the next financing period starting in 2014;