natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Käesolevas resolutsioonis kasutatud maapiirkondade määratlus koostati otsuse 2006/144/EÜ raames.
The definition of rural areas applied in this resolution was drawn up in the context of Decision 2006/144/EC.
Komisjon on piirkondade määratlemisel kasutanud järjepidevalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) metodoloogiat.
The Commission has consistently used the OECD methodology.
OECD metodoloogia põhineb rahvastiku tihedusel (OECD, Näitajate loomine maapiirkondade hindamiseks territoriaalpoliitika kujundamise eesmärgil, Pariis, 1994).
The OECD methodology is based on population density (OECD, Creating rural indicators for shaping territorial policy, Paris, 1994).
Nimetatud lähenemisviisil on kaks etappi: Esiteks käsitletakse kohalikke üksusi (nt haldusüksused) maapiirkondadena, kui nende rahvastiku tihedus on alla 150 elaniku ruutkilomeetri kohta.
It is based on a two-step approach: First, local units (e.g. municipalities) are identified as rural if their population density is below 150 inhabitants per square kilometre.
Teiseks liigitatakse piirkonnad (nt NUTS 3 või NUTS 2) järgmise 3 kategooria järgi:
Then, regions (e.g. NUTS 3 or NUTS 2), are classified in one of the 3 categories:
· valdavalt maapiirkonnad: kui rohkem kui 50% piirkonna elanikkonnast elab maapiirkondades asuvates valdades (vähem kui 150 elanikku ruutkilomeetri kohta);
· Predominantly Rural region (PR) : if more than 50% of the population of the region is living in rural communes (with less than 150 inhabitants / km2)
· vahepealne piirkond: kui 15–50% piirkonna elanikkonnast elab maapiirkondades asuvates kohalikes üksustes;
· Intermediate Region (IR) : if 15% to 50% of the population of the region is living in rural local units
· valdavalt linnapiirkonnad: kui vähem kui 15% piirkonna elanikkonnast elab
· Predominantly Urban region (PU) : if less than 15% of the population of the region is living in
maapiirkondades asuvates kohalikes üksustes.
rural local units.
EU-27s on 1284 NUTS 3 piirkonda, mis on ühtlaselt jaotatud kolme maa- ja linnapiirkonna kategooriasse.
The 1284 NUTS 3 regions of the EU-27 are broadly evenly divided between the three rural-urban categories.
Komisjon on hakanud välja töötama alternatiivseid määratlusi, mis kajastaksid paremini valdavalt maapiirkondade, kaasa arvatud linnalähedaste piirkondade mitmekesisust. ühise põllumajanduspoliitika (CAP) raames; arvestades, et käesolevas resolutsioonis käsitletakse CAPi teist sammast, s.t. maaelu arengut, ning arvestades, et ka sotsiaal- ja majanduspoliitikat tuleb arvesse võtta;
The Commission is currently undertaking work on alternative definitions that better reflect the diversity of significantly rural areas, including peri-urban areas. are dealt with via the Common Agriculture Policy (CAP); whereas this resolution deals with the second pillar of the CAP, i.e. rural development and whereas, however, social and economic policies must also be taken into consideration,
B. arvestades, et Euroopa Liidu maaelu arengut käsitleva poliitika tähtsamad eesmärgid on elukvaliteedi tõstmine maapiirkondades ja majandustegevuse mitmekesistamise soodustamine;
B. whereas one of the major rural development policy objectives of the European Union is to enhance the quality of life in rural areas and to promote diversification of economic activities,
C. arvestades, et maapiirkondade atraktiivsemaks muutmiseks on vaja soodustada säästvat integreeritud arengut ja luua uusi töövõimalusi, eriti naiste ja noorte jaoks, samuti pakkuda kvaliteetseid tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid;
C. whereas making rural areas more attractive requires the promotion of sustainable, integrated growth and the generation of new employment opportunities, particularly for women and young people, as well as the provision of high-quality health and social services,
D. arvestades, et maapiirkondades toimuvad majanduslikud ja sotsiaalsed muutused mõjutavad naisi erinevalt, kuna pakuvad ühtedele võimalusi, aga teistele põhjustavad suuri väljakutseid ja probleeme;
D. whereas the economic and social changes that rural areas are undergoing do not affect all women in the same way, offering opportunities to some and causing very serious challenges to, and problems for, others,
E. arvestades, et Lissaboni eesmärke majanduskasvu ja sotsiaalse turumajanduse edendamise osas saab saavutada vaid siis, kui kasutatakse täielikult ära naiste suurt potentsiaali tööturul nii maa- kui ka linnapiirkondades;
E. whereas the Lisbon targets on generating growth and promoting the social market economy can only be met by making full use of the significant potential of women in the labour market in both rural and urban areas,
F. arvestades, et naistööjõudu peetakse sageli piiramatu kasutatavusega loodusvaraks, ja arvestades samuti, et ebavõrdne tööturu killustatus muutub üha jäigemaks;
F. whereas women’s labour is often regarded as an unlimited natural resource to be exploited and whereas, furthermore, the inequitable segregation of the labour market is becoming ever more rigid,
G. arvestades, et nii meeste kui ka naiste tööhõivemäär on maapiirkondades madalam, lisaks sellele ei jõuagi suur osa naistest tööturule ning seetõttu ei ole neid töötutena registreeritud ega töötuse statistikas kajastatud; arvestades, et maapiirkondades on suur puudus kvaliteetsetest töökohtadest;
G. whereas, for both men and women, employment rates are lower in rural areas, and, additionally, a lot of women are never active in the official labour market and, therefore, are neither registered as unemployed nor reflected in unemployment statistics; whereas rural areas are badly affected by the lack of high-quality employment opportunities,
H. kordab oma seisukohta, et direktiivi 86/613/EMÜ rakendamine ei ole seniajani olnud tõhus ega täitnud direktiivi esialgseid eesmärke, eriti abistavate abikaasade staatuse parandamise eesmärki;
H. reiterating its view that implementation of Directive 86/613/ΕEC has not been effective hitherto or fulfilled the original objectives of that directive, in particular that of improving the status of assisting spouses,
I. arvestades, et paljud naised teevad maapiirkondades tööd, mida saab võrdsustada kutsetööga, aga mida sellisena ei tunnustata, kaitsta ega tasustata;
I. whereas many women in rural areas are engaged in occupations which are comparable to a professional activity but are not recognised, protected or paid as such,
J. arvestades, et üksnes väga vähesed naised on talumajapidamiste – tavaliselt madala kulutasuvusega väikeste ettevõtete – omanikud ning enamik naisi maapiirkondades töötavad kõrvuti oma meessoost kaaslastega (isad, vennad või abikaasad), kellel on kõnealustele talumajapidamisele (põllumajandus või loomakasvatus) kui omandile ainuõigus;
J. whereas only a small number of women are the owners of farms - typically small-sized economic operations with low profitability - and most women in the countryside work alongside their male companions (fathers, brothers or husbands), who have exclusive property rights to the farm in question (agriculture or stockbreeding);
K. arvestades, et maapiirkondades on suured erinevused liikmesriigiti ja liikmesriikide siseselt, ning arvestades seetõttu, et erineva arengupotentsiaaliga maapiirkondadele ja seal elavatele inimestele tuleb anda asjakohast toetust;
K. whereas the situations in rural areas vary considerably, both between the Member States and within individual Member States, and whereas, therefore, rural areas with differing development potential all have to be given adequate support, as do the people living in those areas,
L. arvestades, et maapiirkonnad saavad lastega peredele ja eakatele inimestele pakkuda kõrget elukvaliteeti, kuid nendes piirkondades on ikka veel palju probleeme, nagu kõigi tasandite hariduse ja koolituse infrastruktuuri puudumine ja sotsiaalsete põhiteenuste võrgu (näiteks lastehoiuasutuste piisav arv, nõustamisteenused ning eakate, haigete või puuetega inimeste hooldus) puudulikkus ning põllumajanduse jätkuvatest ümberkorraldustest ja keskkonnakaitseabinõudest tulenevad raskused;
L. whereas rural areas can offer a high quality of life for families with children and for elderly people but they still posit a wide range of challenges, such as a lack of education and training infrastructure at all levels and inadequate social services networks without, for example, a sufficient number of appropriate child-care facilities, outreach services and care for elderly or sick people or those with disabilities, as well as facing pressure from ongoing agricultural restructuring and environmental protection measures,
M. arvestades, et naiste osalemine asjaomases osalemisprotsessis ei kajasta piisavalt nende olulist panust kohalikku ja kogukonna arengusse;
M. whereas the significant contribution made by women to local and community development is inadequately reflected in their participation in the relevant decision-making processes,
N. arvestades, et just naised võtavad põhiliselt osa vabatahtlikust tööst oma perekonnas ja sellest väljaspool, mis on üks ühiskonnaelu põhialustest;
N. whereas women mostly volunteer for voluntary work within and in relation to their families, and the family is the fundamental societal unit,
O. arvestades, et maapiirkondi mõjutavad eriti vananev elanikkond, väike rahvastikutihedus ja mõnedes piirkondades ka rahvastikukadu;
O. whereas rural areas are particularly affected by ageing populations, low population density and, in some areas, depopulation,
P. arvestades, et majanduslikult aktiivsesse vanuserühma kuuluvate naiste väljaränne põhjustab jätkuvalt maapiirkondade elanikkonna teatavat nn maskuleerumist, millel on negatiivsed tagajärjed kogukonna elu kvaliteedile ja demograafilistele suundumustele;
P. whereas the out-migration of females in economically active age groups continues to result in a degree of “masculinisation” of the rural population, with negative consequences for the quality of life of the community and demographic trends,
Q. arvestades, et eriti maapiirkondades kulub naistel palju aega laste ja teiste pereliikmete viimisele arsti juurde, kooli ja sporditreeningule, ning arvestades, et kohaliku ühistranspordi puudumine seab noored ebasoodsasse olukorda ja neil on seega vähem võimalusi leida kutsealast koolitust ja tööd;
Q. whereas women in rural areas, in particular, spend a lot of time driving their children and other family members to doctors, schools and sports and whereas young people are disadvantaged by the lack of local public transport services and therefore have fewer opportunities to find vocational training or work,
R. arvestades, et maapiirkondades on rohkem takistusi juurdepääsule side- ja infotehnoloogiale, eriti naiste puhul;
R. having regard to the greater obstacles to access to information and communication technologies in the countryside, especially for women,
S. arvestades, et maapiirkonnad pakuvad tõelisi võimalusi kasvupotentsiaali osas uutes sektorites ning maaelu hüvede, käsitöönduse ja turismi edendamise osas, mida põhiliselt korraldavad naised ja mis on oluline majandustegur vähearenenud, aga looduskaunites piirkondades;
S. whereas rural areas offer real opportunities in term of their potential for growth in new sectors and the provision of rural amenities , craft activities and tourism, which are mostly run by women and are a significant economic factor for underdeveloped, but scenically interesting, areas,
T. arvestades, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata soolisest võrdõiguslikkusest lähtuvale eelarve koostamisele eesmärgiga saavutada maaelu arengu programmide tõhus juhtimine ning eelkõige kõnealustes piirkondades elavate naiste erivajaduste rahastamise parem suunamine,
T. whereas more consideration should be given to gender budgeting with a view to effective governance of rural development programmes and, in particular, better targeting of funding at the specific needs of women in such areas,
U. arvestades, et ebavõrdsuse kaotamine ja võrdsete võimaluste edendamine nii meeste kui ka naiste jaoks on nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 põhieesmärgid,
U. whereas the elimination of inequalities and the promotion of equal opportunities for men and women are prime objectives of Council Regulation (EC) No 1260/1999,
2. kutsub komisjoni üles parandama statistilisi andmeid ja teavet selle nähtuse osas ning analüüsima ELi maapiirkondadest toimuva väljarände tendentse, peamisi põhjuseid ja tagajärgi; kutsub liikmesriike üles töötama välja strateegiaid, mis oleksid suunatud naiste, eriti kõrgharidusega naiste väljarände vähendamisele maapiirkondadest;
Calls on the Commission to improve statistical data and information as regards this phenomenon and to analyse the patterns of, main reasons for and consequences of the out-migration from rural areas in the EU; calls on the Member States to develop strategies aimed at curbing the out-migration of women in rural areas, especially those who are highly educated;
9. kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles suurendama uuenduslike meetmete rahastamist maapiirkondades elavate naiste jaoks; kutsub komisjoni üles looma LEADERi võrguprojekte kogemuste ja heade tavade vahetamiseks;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to financially increase innovative measures for women in rural areas; calls on the Commission to set up LEADER networking projects for the exchange of experiences and best practice;
14. kutsub liikmesriike üles parandama nii hariduse ja koolituse kui ka lastehoiu infrastruktuure, eakate ja puuetega inimeste hooldust ning tervishoiuteenuseid, eriti esmase arstiabi kättesaadavust; kutsub liikmesriike üles tagama kiirabiteenuste ja -arstide kättesaadavus maapiirkondades;
Calls on the Member States to improve education and training facilities as well as childcare infrastructure, care for the elderly and disabled people and health services, especially the availability of primary health care; calls on the Member States to assure the provision of paramedical and emergency doctors' services in rural areas;
17. kutsub komisjoni üles maaelu arengu programmide läbivaatamise käigus põhjalikult kontrollima, kas liikmesriikide esitatud maaelu arengu programmidesse on lisatud sooline aspekt;
Calls on the Commission, in the framework of the revision of rural development programmes, to closely monitor the integration of the gender perspective into the rural development programmes submitted by the Member States;
22. kutsub üles asjaomaseid riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi innustama naisi osalema kohalikes tegevusrühmades, sõlmima Leader-telje raames kohalikke partnerlussidemeid ning tagama juhatustes sooliselt tasakaalustatud osalemise;
Calls on the relevant national, regional and local authorities to encourage the participation of women in local action groups and the development of local partnerships under the Leader axis as well as to ensure gender-balanced participation on their management boards;
– abistavate abikaasade kohustuslik registreerimine nii, et nad ei oleks enam „nähtamatud” töötajad;
- compulsory registration of assisting spouses so that they are no longer invisible workers;
– liikmesriikide kohustus võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et abistavad abikaasad saavad sõlmida ravikindlustuslepingu, neil on õigus vanaduspensionile, sünnituspuhkusele, asendusteenustele ja töövõimetushüvitustele;
- the obligation on Member States to take the necessary measures to ensure that assisting spouses are able to take out insurance cover for health care, retirement pension, maternity benefit and replacement services and disability benefits;
Naiste elu maapiirkondades pakub mitmesuguseid võimalusi, aga sellega kaasnevad ka probleemid.
The life of women in rural areas creates a multiplicity of opportunities and problems.
Maapiirkondade areng ei saa põhineda ainuüksi põllumajandusel, seetõttu on põllumajandussektori mitmekesistamine nii sektorisiseselt kui ka -väliselt hädavajalik, kuna see soodustaks maaelu elujõulist ja säästvat arengut
Development of rural areas can not be based on agriculture alone, diversification both within and beyond the agricultural sector are indispensable in order to promote viable sustainable rural development.
Salzburgis 12.–14. novembril 2003. aastal toimunud Euroopa maaelu arengu teemalise konverentsi lõplik deklaratsioon „Seemne külvamine maapiirkondade tuleviku jaoks – poliitika, mille abil eesmärgid saavutatakse”. .
Final declaration "Planting seeds for rural futures - building a policy that can deliver our ambitions", The European Conference on Rural Development, 12 -12 November 2003, Salzburg.
Euroopa Komisjoni hinnangul hõlmavad maapiirkonnad 92% Euroopa Liidu territooriumist ning seal elab 56% ELi elanikkonnast.
According to the estimates of the European Commission, rural areas in the European Union represent 92 % of the territory and 56 % of the population.
Piirkonnad erinevad üksteisest oluliselt sotsiaalse ja majandusliku struktuuri, geograafia ja kultuuri poolest.
They are strikingly varied in terms of social and economic structure, geography and culture.
Maapiirkondade majandused toodavad 45% kogulisandväärtusest ja moodustavad 53% töökohtades, kuid kalduvad muude piirkondadega võrreldes
Rural economies generate 45% of GVA and provide 53% of the employment, but tend to lag as regards the number of socio-economic indicators compared to non-rural areas
Mõju hindamine. jääma maha sotsiaal-majanduslike näitajate poolest.
Impact assessment. .
Globaliseerumise protsessid mõjutavad eri maapiirkondi erinevalt ning on toonud kaasa ümberkorraldused põllumajandussektoris ja selle sektori tähtsuse vähenemise, teenustesektori tähtsamale kohale tõusmise ja suurema rõhuasetuse tehnoloogiale.
The processes of globalisation have different affects on various rural areas, leading to restructuring and decline of the agriculture sector, the growth of services sector and increased emphasis of technology.
Need majanduslikud ja sotsiaalsed muutused mõjutavad ka naisi.
These undergoing economic and social changes affect women.
Maapiirkondades elavad naised ei moodusta ühtset rühma, seega mõjutavad nimetatud muutused naisi mitmel erineval moel.
Rural women are not homogenous group; therefore, these changes affect women in various ways.
Nende konkreetne olukord sõltub mitmetest teguritest: naiste vajadused ja huvid on erinevad, nagu ka võimalused ja probleemid, millega nad silmitsi seisavad.
Their particular situation depends on variety of factors: women's needs and interests differ as differ the opportunities and challenge they face.
20. veebruaril 2006. aastal võttis Euroopa Ülemkogu vastu maaelu arengu strateegiasuunised.
On 20 February 2006 the European Council has adopted Strategic guidelines for rural development.
Äärmiselt oluline on võimaldada naistel täielikult osaleda ja anda oma panus kohalike kogukondade taaselustamisse, uute ettevõtete asutamisse ja inimressursside maksimaalsesse rakendamisse, et täita suunistes sätestatud eesmärgid ja parandada maapiirkondades elukvaliteeti, soodustada majanduse mitmekesistamist ja suurendada konkurentsivõimet.
Full involvement of women and women’s contribution to revitalising the local communities, establishing new businesses, maximising human resources are crucial in meeting the priorities set out in the Guidelines, especially in improving the quality of life in rural areas, encouraging diversification of the rural economy, improving competitiveness of rural areas.
Pealegi on maaelu säästva arengu saavutamiseks äärmiselt oluline tagada naistele ja meestele võrdsed võimalused.
Moreover, ensuring that women and men have equal opportunities is essential for sustainability of rural development
Vastavalt 2000. aastal Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kehtestatud eesmärkidele peaks Euroopa Liidust 2010. aastaks saama kõige konkurentsivõimelisem ja dünaamilisem teadmistepõhine majandus maailmas, mis on võimeline parandama säästvat majandusarengut ja tööhõivet nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt ning suurendama sotsiaalset ühtekuuluvust.
According to the objectives set out at the Lisbon European Council in 2000, by 2010 European Union should become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth together with a quantitative and qualitative improvement in employment and greater social cohesion.
Lissaboni tööhõive eesmärkide täitmiseks peavad liikmesriigid rohkem pingutama, eriti selles osas, mis puudutab naiste tööturule pääsu.
Achieving the Lisbon targets on employment will require a further improvement of efforts made by Member States, especially as regards the access of women to labour market.
Naistel on väga suur roll maapiirkondade sotsiaalpoliitilises, sotsiaalses, majanduslikus ja keskkonnalases arengus.
Women play crucial role in socio-political, social, economic, environmental development of rural areas.
Euroopa maapiirkonnad peavad oma potentsiaali täielikult rakendama, muidu ei õnnestu neil Lissaboni eesmärke õigeks ajaks saavutada, eriti just kõige kaugemates ja valdavalt põllumajanduslikes piirkondades.
Europe's rural areas must fully exploit their potential or risk falling behind in meeting the Lisbon targets, particularly in the remotest and most agricultural areas.
Kahtlemata annavad ka linnad oma panuse Lissaboni agendas sätestatud eesmärkide täitmisse, aga maapiirkondade säästlik areng toob kaasa võimalusi, mis on ELi majanduse kasvuks äärmiselt olulised.
Although cities undoubtedly contribute to the achievement of goals set out in the Lisbon agenda, sustainable development of rural areas offer opportunities that are vital for the growth of the EU economy.
Näitajate järgi on nii meeste kui naiste tööhõivemäär maapiirkondades madalam.
Indicators reveal that employment rates of both men and women are lower in rural areas.
Peale selle on paljudes ELi liikmesriikides töötus koos töökohtade mitmekesisuse puudumisega naiste seas palju rohkem levinud kui maapiirkondades elavate meeste seas.
Furthermore, in many EU countries unemployment combined with a lack of diversification in employment is more common for women than that of rural men.
Tavapäraselt on naiste tööhõivemäär madalam maapiirkondades, kuna talumajapidamistes töötavaid naisi ei arvestata alati tööjõu hulka ja tasustatava töö võimalusi on linnapiirkondadega võrreldes vähem.
Traditionally female activity rates are lower in rural areas as female working in farms are not always counted in the labour force and fewer paid employment opportunities exist compared with more urban areas.
Maapiirkondades toimuvad demograafilised, sotsiaalsed ja kultuurialased muutused.
Rural areas are experiencing demographic, social and cultural changes.
Demograafiline vananemine, mis on oluline probleem kogu Euroopas, on eriti ilmne peamiselt mitmete liikmesriikide maapiirkondades.
Demographic ageing, being and important issue throughout the Europe, is especially evident in the predominantly rural areas of some Member States.
Laste ja teiste ülalpeetavate inimeste eest hoolitsevad põhiliselt naised.
Women dominate as the providers of the primary care for children and other dependent people.
Naised kohandavad oma tööaega, et täita lapsehoidmiskohustusi, ning sellel on lühi- ja pikaajalised negatiivsed tagajärjed nende karjäärile, sissetulekule ja pensionile.
Women make working-time adjustments to fulfil caring obligations, and thus experience negative short-term and long-term consequences in terms of career, earnings and pensions.
Samasugune olukord on ka linnapiirkondades, aga seal on parem infrastruktuur ja vahemaad on tavaliselt väiksemad, kuna kõik on tsentraliseeritum.
This also applies to urban areas as well, but there the infrastructure is better and usually the journeys are shorter, because everything is more centralised.
Euroopa maapiirkonnad on mitmepalgelised ning nende seas on palju juhtivaid piirkondi.
Europe's rural areas are divers and include many leading regions.
Mitmetes maapiirkondades ja eriti kõige kaugemates, väheneva elanikkonnaga või põllumajandusest sõltuvates piirkondades on siiski kindlad probleemid.
However, some rural areas, and in particular those which are most remote, depopulated or dependent on agriculture face particular challenges.
Neid piirkondi on vaja toetada, et nad jõuaksid eesseisvatel aastatel kasvu ja jätkusuutlikkuseni.
They need support to meet the challenges of growth and sustainability in the coming years.