natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta rakendamiseks.
The Executive Director shall submit to the European Parliament, at the latter's request, all information necessary for the smooth application of the discharge procedure for the financial year in question, as laid down in Article 146(3) of Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002.
Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 15. maid aastal n + 2.
The European Parliament, on a recommendation from the Council acting by a qualified majority, shall, before 15 May of year n + 2, give a discharge to the Executive Director in respect of the implementation of the budget for year n.
Ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu, olles eelnevalt konsulteerinud komisjoniga.
The financial rules applicable to the Agency shall be adopted by the Management Board after consultation of the Commission.
Need ei või kõrvale kalduda komisjoni määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, välja arvatud juhul, kui selline kõrvalekaldumine on vajalik ameti tööks ja komisjon on selleks eelneva nõusoleku andnud.
They may not depart from Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 unless such departure is specifically required for the Agency's operation and the Commission has given its prior consent.
Pettusevastane võitlus
Combating fraud
Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevuse vastu võitlemisel kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999.
In order to combat fraud, corruption and other unlawful activities Regulation (EC) No 1073/1999 shall apply.
Amet ühineb institutsioonidevahelise kokkuleppega, milles käsitletakse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlusi, ja kehtestab viivitamata kõigi ameti töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted.
The Agency shall accede to the Inter-institutional Agreement concerning internal investigations by the European Anti-fraud Office (OLAF) and shall issue, without delay, the appropriate provisions applicable to all the employees of the Agency.
Rahastamisotsustes ning neist tulenevates lepingutes ja rakendusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teostada ameti rahaliste vahendite saajate ja rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kohapealseid kontrolle.
The decisions concerning funding and the implementing agreements and instruments resulting from them shall explicitly stipulate that the Court of Auditors and OLAF may carry out, if necessary, on-the-spot checks among the recipients of the Agency’s funding and the agents responsible for allocating it.
Ettevalmistavad meetmed
Preparatory actions
Komisjon vastutab ameti asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni amet on saavutanud eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse.
The Commission shall be responsible for the establishment and initial operation of the Agency until the latter has the operational capacity to implement its own budget.
Kuni tegevdirektor asub pärast haldusnõukogu poolt vastavalt käesoleva määruse artiklile 15 ametisse nimetamist täitma oma ülesandeid, võib komisjon sel eesmärgil määrata ajutiselt ametisse piiratud arvu ametnikke, sealhulgas ametniku, kes täidab tegevdirektori ülesandeid.
For that purpose, until such time as the Executive Director takes up his/her duties following his/her appointment by the Management Board in accordance with Article 15 of this Regulation, the Commission may assign a limited number of officials including one to fulfil the functions of the Executive Director, on an interim basis.
Ajutise tegevdirektori võib ametisse määrata alles siis, kui haldusnõukogu on kokku kutsutud vastavalt artikli 10 lõikele 2.
The interim Executive Director may be assigned only once the Management Board is convened, in accordance with Article 10(2).
Kui ajutine tegevdirektor ei täida käesolevas määruses sätestatud kohustusi, võib haldusnõukogu paluda komisjonil määrata ametisse uue ajutise tegevdirektori.
If the interim Executive Director does not comply with the obligations laid down in this Regulation, the Management Board may ask the Commission to assign a new interim Executive Director.
Ajutine tegevdirektor võib lubada kõigi ameti eelarves ette nähtud krediidiga kaetud maksete tegemist, kui haldusnõukogu on need heaks kiitnud, ning võib sõlmida lepinguid, sealhulgas töölepinguid, pärast ameti ametikohtade loetelu vastuvõtmist.
The interim Executive Director may authorise all payments covered by credits provided in the Budget of the Agency, once approved by the Management Board and may conclude contracts, including staff contracts following the adoption of the Agency's establishment plan.
Kui see on õigustatud, võib haldusnõukogu kehtestada ajutise tegevdirektori volitustele piirangud.
If justified, the Management Board may impose restrictions on the interim Executive Director’s powers.
Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riikide osalus
Participation by Countries associated with the implementation, application and development of the Schengen acquis and the EURODAC related measures
Ühinemislepingute asjaomaste sätete alusel töötatakse välja kord, millega muu hulgas nähakse ette Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riikide ameti töös osalemise laad ja ulatus ning üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas sätted osamaksu, töötajate ja hääleõiguse kohta .
Under the relevant provisions of their association agreements, arrangements shall be made in order to specify, inter alia, the nature and extent of, and the detailed rules for, the participation by countries associated with the implementation, application and development of the Schengen acquis and the EURODAC related measures in the work of the Agency, including provisions on financial contributions, ▌ staff and voting rights .
Jõustumine ja kohaldamine
Entry into force and applicability
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .
This Regulation shall enter into force on the 20th day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Amet alustab artiklites 2–6 sätestatud ülesannete täitmist […]
The Agency shall take up its responsibilities set out in Articles 2 to 6 from […]
ELT: palun sisestage konkreetne kuupäev, mis peaks olema avaldamise kuupäevast möödunud aastasele perioodile järgneva kuu esimene kuupäev. .
OJ: Please insert the date corresponding to the first day of the month following the period of one year after the entry into force of the Regulation. .
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in the Member States in accordance with the Treaties.
[Allakirjutamise aeg ja koht],
Done at,
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI PROJEKTI LISA
ANNEX TO THE DRAFT LEGISLATIVE RESOLUTION
Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse eelnõu
Draft Joint Statement of the European Parliament and the Council
Vt 5381/04, lk 27. kohaldamist, eelkõige seoses ELiga 2004. ja 2007. aastal ühinenud liikmesriikidele antava eelisõigusega tulevikus asutatavate asutuste või ametite asukoha määramisel.
27. notably as regards the priority to be given to the Member States, which have acceded to the EU in 2004 and 2007, in the distribution of the seats of offices or agencies to be set up in the future.
2009. aasta juunis esitas komisjon kaks õigusloomega seotud algatust eesmärgiga asutada amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide haldamiseks.
In June 2009 the Commission submitted a pair of legislative initiatives with a view to establishing an agency to manage large-scale IT systems within the area of freedom, security, and justice.
Neist esimene oli ettepanek võtta vastu määrus süsteemidega SIS, VIS ja Eurodac seotud esimese samba küsimuste kohta ja teine ettepanek võtta vastu otsus nende süsteemidega seotud kolmanda samba küsimuste kohta.
One was a proposal for a regulation on the first-pillar matters related to the SIS, VIS, and Eurodac systems, and the other, a proposal for a decision on the third-pillar matters related to those systems.
Lissaboni lepingu jõustumisega muutusid need algatused aga mõttetuks.
However, with the entry into force of the Treaty of Lisbon, the initiatives were rendered obsolete.
19. märtsil 2010 esitas komisjon uue ettepaneku, mis olulises osas kujutas endast läbivaadatud versiooni varasemast ettepanekust võtta vastu määrus, millele lisati kolmanda samba küsimused.
On 19 March 2010 the Commission submitted a new proposal amounting essentially to a revised version of the earlier proposal for a regulation incorporating the third-pillar matters.
Kuigi Lissaboni lepingu jõustumine on kaotanud sammaste eristamise, on kõnealune ettepanek iseloomulik vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala üldistes ja eelkõige Schengeni ala erinevates aspektides kajastuvale „muutuvale geomeetriale”.
Although the entry into force of the Treaty of Lisbon has done away with the distinction between the pillars, the proposal under consideration here is symptomatic of the ‘variable geometry’ reflected in different aspects of the area of freedom, security, and justice in general and of Schengen in particular.
Ameti hallatavate süsteemide õiguslikku raamistikku kohaldatakse erinevas ulatuses osalevate täiesti erinevate liikmesriikide rühma (mis puudutab Ühendkuningriiki, Taanit ja Iirimaad) ning assotsieerunud kolmandate riikide (Norra, Island, Šveits ja tulevikus Liechtenstein) suhtes.
The legal framework for the systems to be managed by the Agency applies to a disparate group of Member States participating to different degrees (as far as the United Kingdom, Denmark, and Ireland are concerned) and associated third countries (Norway, Iceland, Switzerland, and, in the future, Liechtenstein).
SIS II -s ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa endise esimese samba alusel (määrus (EÜ) nr 1987/2006), nende osalus piirdub kolmanda sambaga (nõukogu otsus 2007/533/JSK).
As regards SIS II , the United Kingdom and Ireland take no part under the old first pillar (Regulation ( EC) No 1987/2006), their involvement being confined to the third pillar (Council Decision 2007/533/JHA).
Taani ei osale.
Denmark does participate.
Norra ja Island on assotsieerunud riigid ning Liechtenstein saab selleks tulevikus.
Norway and Iceland are associated countries, and Liechtenstein will be in the future.
VIS is Ühendkuningriik ja Iirimaa ei osale, kuid Taani osaleb.
As regards VIS , the United Kingdom and Ireland do not participate, but Denmark does.
Norra, Island ja Šveits on assotsieerunud riigid ning Liechtenstein saab selleks tulevikus.
Norway, Iceland, and Switzerland are associated countries, and Liechtenstein will be in the future.
Eurodac is Ühendkuningriik, Iirimaa ja Taani ei osale.
As regards Eurodac , the United Kingdom, Ireland, and Denmark do take part.
Ühendkuningriik on teatanud nõukogule, et ta soovib osaleda ametis Eurodaciga seotud küsimustes, kuid Iirimaa ei ole seda teinud.
The United Kingdom has notified the Council that it wishes to participate in the Agency where Eurodac-related matters are concerned, but Ireland has not.
Norra, Island ja Šveits on assotsieerunud riigid ning Liechtenstein saab selleks tulevikus.
Norway, Iceland, and Switzerland are associated countries and Liechtenstein will be in the future.
Mis puutub neisse kolme ameti hallatavasse süsteemi, osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa SIS II-s üksnes mõningal määral ja VISis ei osale; mis puutub ametisse, osaleb vaid Ühendkuningriik selles osas, mis puudutab Eurodaciga seotud meetmeid.
Regarding these three systems to be managed by the Agency, the United Kingdom and Ireland will take part only to some extent in SIS II and will not participate in the VIS; regarding the Agency, only the United Kingdom will participate where Eurodac-related measures are concerned.
Seetõttu on vastust nõudvad küsimused:
The questions to answer, therefore, are:
– Kui liikmesriigid ei osale kõigis süsteemides, siis kui suur sõnaõigus tuleks neile anda õigusloomega seotud algatuse vastuvõtmisel ameti asutamiseks?
- When Member States do not participate in all of the systems, how much of a say should they be allowed in the adoption of the legislative initiative establishing the Agency?
– Millises ulatuses on määrus nende liikmesriikide jaoks siduv?
- To what extent is the regulation binding on those Member States?
Komisjoni ettepanek ei ole täiesti selge.
The Commission proposal is not entirely clear.
Ühelt poolt on komisjon veendunud, et ettepaneku aluseks on Schengeni acquis ’.
On the one hand, the Commission believes the proposal as a whole to be a measure building upon the Schengen acquis .
Seevastu põhjendused 24 ja 25 osutavad Ühendkuningriigi ja Iirimaa osalemisele nende kolme süsteemi õiguslikes raamistikes.
On the other hand, recitals 24 and 25 of the Commission proposal make reference to the respective participation of United Kingdom and Ireland in the legal framework of each one of the three databases.
Ettepanekus üritatakse ilmselt kindlaks määrata, mil määral tuleks neil liikmesriikidel lubada kaasa rääkida selle vastuvõtmisel ja kuivõrd vastuvõetud teksti nende suhtes kohaldatakse.
On this basis, the proposal seeks to determine to what extent those States may participate in the adoption of the legislative proposal and will be bound by the text adopted.
Põhjenduses 24, mis on seotud Ühendkuningriigiga, sedastatakse aga üksnes ähmaselt, et sellel riigil on sõnaõigus ja tema suhtes kohaldatakse määruse sätteid nende SIS II ja VISi puudutavate küsimuste puhul, mis ei kuulu endise esimese samba alla.
However, as regards the United Kingdom, recital 24 only states in a general way that the United Kingdom participates in the adoption and is bound by the application of the regulation in so far as it does not relate to the former first-pillar part of SIS II or to VIS.
Põhjenduses 25 tehakse sarnane viide Iirimaa osas.
A similar general formula can be found in recital 25 as regards Ireland.
Oma 7. juuni 2010. aasta arvamuses juhtis EP õigusteenus tähelepanu Euroopa Kohtu 18. septembri 2009. aasta otsusele vaidluses Ühendkuningriigi ja nõukogu vahel (kohtuasi C-77/05 määruse (EÜ) nr 2007/2004 – Frontexi määrus – vastuvõtmise kohta).
In its opinion of 7 June 2010 the EP’s Legal Service drew attention to the ruling handed down by the Court of Justice on 18 September 2009 in a dispute between the United Kingdom and the Council (Case C-77/05 on the adoption of Regulation (EC) No 2007/2004 – the Frontex Regulation).
Kohus oli seisukohal, et kuigi Ühendkuningriik oli ametlikult taotlenud osalemist määruse vastuvõtmisel, ei tuleks tal lubada seda teha, kuna ta ei olnud nõustunud muutma enda jaoks siduvaks Schengeni acquis ’ asjaomast osa.
The Court took the view that although the United Kingdom had formally asked to take part in the adoption of the regulation, it should not be authorised to do so, since it had not agreed to be bound by the relevant part of the Schengen acquis .
Teine hagi sarnases küsimuses on praegu kohtus menetlemisel (see puudutab nõukogu otsuse 2008/633/JSK (VISi kohta) vastuvõtmist).
Another action on a similar subject is currently before the Court (concerning the adoption of Council Decision 2008/633/JHA on VIS).
Õigusteenistuse arvates ei ole komisjoni ettepaneku põhjendused 24 ja 25 „ piisavad, et tagada käesoleva määruse vastuvõtmine viisil, mis on läbipaistev ja kooskõlas Euroopa Kohtu ülalnimetatud pretsedendiõigusega ”.
In the view of the Legal Service, recitals 24 and 25 of the Commission’s proposal ‘ are not sufficient to ensure that the adoption of this Regulation would take place in a manner that is transparent and consistent with the above-mentioned case-law of the Court of Justice ’.
Lisaks „ oleks võimatu (…) teha kindlaks õigusakti õiguslikke tagajärgi Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes, mis tekitaks seetõttu õigusliku ebakindluse, mis on vastuolus liidu õiguse põhimõtetega ”.
Moreover, ‘ it would be impossible (...) to determine the legal effects of the act in relation to the United Kingdom and Ireland, which would therefore create a situation of legal uncertainty, contrary to the principles of Union law ’ .
EP ja nõukogu, kes jagavad seadusandlikku võimu, kaaluvad hoolikalt kahes õiguslikus arvamuses soovitatud alternatiive:
The EP and the Council, which share legislative power, are carefully considering the alternatives to overcome the legal problem highlighted in the legal opinion.
(Näiteks määrus, millega asutatakse amet, ja eraldi õigusakt, millega antakse ametile volitused ja reguleeritakse iga süsteemi haldamist..
(For example a regulation establishing the Agency and separate legal instruments conferring powers on the Agency and governing the management of each system.
Igale liikmesriigile antav sõnaõigus sõltuks nende osalemise ulatusest kõnealuses süsteemis.)
The say to be accorded to the individual Member States would depend on the extent of their participation in the system in question).
Lisaks võiks võtta vastu sellekohase otsuse, kui Ühendkuningriik ja Iirimaa peaksid taotlema ühinemist määrusega, millega asutatakse amet.
A decision could, in addition, be adopted if the United Kingdom and Ireland were to ask to exercise their right to opt into the regulation establishing the Agency.
SIS II ja VISi kohta õigusaktide vastuvõtmisel kutsusid EP ja nõukogu komisjoni üles esitama vajalikke õigusloomega seotud algatusi, et asutada asutus nende süsteemide haldamiseks.
When they adopted the legislative instruments on SIS II and VIS, the EP and the Council called on the Commission to submit the legislative initiatives necessary to set up a body to manage the systems.
Komisjon on koostanud mõjuhinnangu, et selgitada välja, milline oleks parim lahendus finants-, tegevus- ja institutsioonilisest aspektist.
The Commission has produced an impact assessment in order to determine what would be the best solution from the financial, operational, and institutional point of view.
Raportöör usub, et komisjoni uuringus välja toodud erinevate valikuvõimaluste hulgast oleks parim Euroopa ameti loomine.
The rapporteur believes that, among the various options set out in the Commission’s study, setting up a European agency is the best.
Milleks on meil vaja asutada uus amet
Why we need to establish a new agency
Muud lahendust lihtsalt ei ole.
There is plainly no other solution.
Oleks üsna vale panna vastutus komisjonile, eriti võttes arvesse viimastel aastatel seoses süsteemide arendamisega esile kerkinud pikaleveninud probleeme.
It would be quite wrong to assign the responsibility to the Commission, especially in view of the protracted problems that have occurred in recent years regarding the development of the systems.
Lisaks on komisjon ise juhtinud korduvalt tähelepanu sellele, et Eurodaci juhtimine on üksnes ajutine lahendus ja et ta ei pea end pädevaks võtma otsest vastutust suuremahuliste IT-süsteemide juhtimise eest.
Furthermore, the Commission itself has repeatedly pointed out that its running of Eurodac is merely a stopgap solution and that it does not consider itself equal to assuming direct management responsibility for large-scale IT systems.
Miks ei võiks lahenduseks olla täitevasutus?
Why would the solution not lie in an executive agency?
Kuna sel juhul võetaks seadusandjalt võimalus ametit kujundada ja teostada oma demokraatlikku kontrolli.
Because in that case the legislature would be denied the possibility to shape the agency and exercise its democratic scrutiny.
Täitevasutused asutab komisjon täielikult oma järelevalve all ja vastutusel.
Executive agencies are set up by the Commission entirely under its supervision and responsibility.
Komisjon sätestab nende ülesanded ja nimetab nende juhtorganid, kaasa arvatud direktori.
The Commission lays down their tasks and appoints their managing bodies, including the director.
Täitevasutusel on piiratud eluiga ja seega oleks see ajutine lahendus.
An executive agency has a limited life and would thus be a temporary solution.
Ameti kohustuste laiendamine teistele süsteemidele
Extending the Agency’s responsibilities to cover other systems
Üks punkt, mille selgitamist peab raportöör oluliseks, on see, et ametile laiemate volituste andmine, mis võimaldab tal hallata selliseid uusi süsteeme nagu võidakse luua, võiks toimuda üksnes konkreetsete õigusaktide alusel.
One point which the rapporteur believes has to be made clear is that wider powers for the Agency, allowing it to manage such new systems as might be set up, could be created only under specific legal instruments.
Ameti eesmärkide ja ülesannete selgitamine
Clarifying the Agency’s aims and tasks
On oluline rõhutada, et ameti eesmärgid ja ülesanded on seotud üksnes operatiivjuhtimise tehnilise tasandiga.
It is important to stress that the Agency’s aims and tasks apply purely at the technical level of operational management.
Ametil ei tohi olla volitusi võtta vastu poliitilisi otsuseid, näiteks mis puudutavad uute süsteemide loomist või süsteemide koostalitlusvõimet.
The Agency must not have the power to take policy decisions, for instance to set up new systems or concerning system interoperability.
Oleks arukas kehtestada eeskirjad, millega välditakse ameti kohustuste de facto laiendamine katseprojektide leviku kaudu järelevalve või läbipaistvuse raamest kaugemale.
It would be wise to lay down rules to prevent the Agency’s responsibilities being widened de facto through a proliferation of pilot projects beyond the range of supervision and transparency.
Ameti asukoht
Siting of the Agency
Ameti asukohale on kaks kandidaati: Eesti ja Prantsusmaa.
There are two candidates for the seat of the Agency: Estonia and France.
Raportöör ei pea õigeks praegu asukohta välja pakkuda, isegi kui parlamendil koos nõukoguga on volitus vajalik otsus vastu võtta.
The rapporteur does not think it right to propose a place for the time being, even though Parliament, together with the Council, has the power to take the necessary decision.
Parlament peaks siiski välja tooma teatavad kriteeriumid, mida tuleb kaalutletud otsuse vastuvõtmiseks järgida:
Parliament should, however, spell out certain criteria that will need to be observed in order to produce a sound decision:
– Turvalisusest ja eelarvelistest põhjustest lähtuvalt oleks eelistatav, kui amet asuks ühes kohas (vastandina detsentraliseeritud korrale); infrastruktuuride ja inimressurssside üleküllus ei tundu olevat hea mõte.
- For security and budgetary reasons, it would be preferable for the Agency to be based in one place (as opposed to a decentralised arrangement); a plethora of infrastructures and human resources does not seem a good idea.
– Ruume peaks amet ise omama või rentima, et garanteerida diplomaatiline kaitse, ja neid ei tohiks jagada ühegi muu siseriikliku süsteemiga.
- The facilities should be owned or rented by the Agency, so as to enhance possibilities to ensure the security of the building, and not shared with any other national system.
– Turvastandardid peavad olema võimalikult kõrged, seda nii füüsiliste ruumide kui andmete seisukohast.
- Security standards must be as high as possible, both as regards the physical facilities and as regards data.
– Asukoht peab kujutama endast kõige kulusäästlikumat lahendust.
- The seat must constitute the most cost-effective solution.
Nagu on sätestatud SIS II õiguslikus raamistikus, vastutab amet osaliselt sideinfrastruktuuri eest, eriti mis puudutab selle järelevalvet ja turvalisust, mille eesmärk on muuta võrk turvaliseks iga kaasatud süsteemi õigusliku raamistiku raames toimuva andmevahetuse jaoks.
As laid down in the SIS II legal framework, the Agency will be partly responsible for the communication infrastructure, specifically as regards its supervision and security, the object being to make the network secure for data exchange within the legal framework for each of the systems involved.