natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ainsad organismid, mis ei ole veeorganismid ja mille suhtes tavaliselt ägeda ökotoksikoloogilisuse uuringuid kohaldatakse, on linnud, ja eraldi punkt lindude puhul nõutavate andmete kohta on esitatud mujal.
The only non-aquatic species commonly subject to acute ecotoxicological studies are birds, and a separate avian data requirements section is included elsewhere.
Kui ei ole antud täiendavat eriteavet, muuhulgas viide tunnustatud ELi või rahvusvahelistele katsejuhistele, tuleb see nõue välja jätta.
If additional specificity is not provided, including reference to an accepted EU or international test guideline, this requirement should be deleted.
II lisa – 1. jaotis – tabel – punkt 8.1 – sissejuhatav osa
Annex II -title 1 - table - section 8.1 - column 1 - introductory part
Direktiivi 80/68/EMÜ (põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest) lisa I või II nimekirja kohaldamisalasse kuuluvate ainete kindlakstegemine.
Identification of any substances falling within the scope of List I or List II of the Annex to Directive 80/68/EEC on the protection of groundwater against pollution caused by certain dangerous substances.
Direktiivi 80/68/EMÜ (põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest) lisa I või II nimekirja , direktiivi 98/83/EÜ (olmevee kvaliteedi kohta) I lisa B osa või direktiivi 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) X lisa kohaldamisalasse kuuluvate ainete kindlakstegemine.
Identification of any substances falling within the scope of List I or List II of the Annex to Directive 80/68/EEC on the protection of groundwater against pollution caused by certain dangerous substances, Annex I Part B to Directive 98/83/EC on the quality of water intended for human consumption, or Annex X to Directive 2000/60/EC.
Inimeste, loomade ja keskkonna kaitseks vajalikud meetmed peaksid hõlmama ka olmevee ja üldiselt veepoliitikaga seotud toimeainete kindlakstegemist.
The measures necessary to protect man, animals and the environment should also include identification of the substances relevant for drinking water and for water policy in general.
II lisa –1. jaotis – tabel – punkt 11.1 – tulp 3
Annex II -title 1 - table - section 11.1 – column 3
Andmed mürgisuse kohta lindudele ei ole nõutavad, välja arvatud juhul, kui toimeaine kasutusprofiil osutab märkimisväärsele kokkupuutepotentsiaalile lindudega või kahjulikule mõjule nende suhtes.
Avian toxicity data is not required unless the use profile for a substance indicates significant potential for exposure or harmful effects to birds.
Lindudega katsetamise nõue peaks olema pigem kokkupuutealane kui üldine, eelkõige arvestades huvi viia katsed selgroogsete loomadega miinimumini.
The requirement for avian testing should be exposure-driven rather than absolute, particularly given the interest in minimising testing on vertebrate animals.
II lisa –1. jaotis – tabel – punkt 11.1.1
Annex II - title 1 - table - section 11.1.1
Äge suukaudne mürgisus – seda ei ole vaja teha, kui punktis 7.4.1 nimetatud uuringu objektiks on valitud linnuliik
Acute oral toxicity - this need not be done if an avian species was selected for study in section 7.4.1
REACHi tehniliste juhiste kohaselt ei ole ilmselt kuigi palju või ei ole üldse sündmustekäike, mille tulemusel linnud satuksid ägeda mürgituse ohtu, ja pestitsiidide kohta saadud tõendite põhjal ei ole võimalik kroonilist mõju ägeda mürgisuse andmetest usaldusväärselt ekstrapoleerida ega järeldada.
According to REACH technical guidance, “few (if any) scenarios are likely to lead to acute poisoning risks for birds”, and “evidence from pesticides suggests that chronic effects cannot be reliably extrapolated or inferred from acute toxicity data.”
Järelikult annab toimeaine kohta selliste andmete nõudmine keskkonnariski hindamisel vähe lisateavet või anna seda üldse ja seetõttu tuleb see nõue välja jätta.
Accordingly, this data requirement will contribute little or nothing to an environmental risk assessment and should therefore be deleted.
II lisa –1. jaotis – tabel – punkt 11.1.2 – tulp 1
Annex II - title 1 - table - section 11.1.2 - column 1
Lühiajaline toksilisus – 8päevane toitumisuuring vähemalt ühel liigil (mitte kanadel)
Short-term toxicity - eight-day dietary study in at least one species (other than chickens)
Lühiajaline toksilisus – 8päevane toitumisuuring ühel liigil
Short-term toxicity - eight-day dietary study in one species
Toidu kaudu mõjuva mürgisuse katsed lindudel, kui toimeaine kasutusprofiil ja muud kaalutlused sellele osutavad, peaksid rangelt piirduma üksiku liigiga.
Avian dietary toxicity testing, where indicated by use profile and other considerations, should be strictly limited to a single species.
II lisa –1. jaotis – tabel – punkt 11.1.3 – tulp 3
Annex II -title 1 - table - section 11.1.3 – column 3
See katse ei ole nõutav, kui toidu kaudu mõjuva mürgisuse uuring (punkt 11.1.2) näitab, et LC50 väärtus on üle 2000 mg/kg.
11.1.3 This test is not required if the dietary toxicity study (section 11.1.2) shows that the LC50 is above 2,000 mg/kg.
II lisa –1. jaotis – tabel – punkt 11.2
Annex II - title 1 - table - section 11.2
Mõju veeorganismidele
Effects on aquatic organisms
Pikaajaline toksilisus asjakohase kalaliigi puhul
Prolonged toxicity to an appropriate species of fish
Mõju paljunemisele ja kasvukiirusele asjakohase kalaliigi puhul
Effects on reproduction and growth rate on an appropriate species of fish
Bioakumulatsioon asjakohase kalaliigi puhul
Bioaccumulation in an appropriate species of fish
Daphnia magna paljunemine ja kasvukiirus
Daphnia magna reproduction and growth rate
See punkt kattub punktiga 7.1 ja tuleks välja jätta.
This section duplicates section 7.1. and should be deleted.
II lisa –1. jaotis – tabel – punkt 12
Annex II -title 1 - table - section 12
Klassifitseerimine ja märgistamine
Classification and labelling
See punkt tuleks välja jätta, välja arvatud juhul, kui on sätestatud spetsiifilised toimeaine kohta nõutavad andmed ja kohandamise eeskirjad.
Unless specific data requirements are provided, together with rules for adaptation, this section should be deleted.
II lisa – 2. jaotis – punkt 15.2.1 – esimene lõik (uus)
Annex II – title 2 – point 5.2.1 – paragraph 1 (new)
(2) in vivo katsed.
(2) i n-vivo testing.
Lähedalasuvate lümfisõlmede redutseeritud uuring hiirtel (reduced Local Lymph Node Assay – rLLNA) on sensibilisaatorite ja mittesensibilisaatorite eristamiseks eelistatav in vivo katse meetod sõeltesti kujul.
The reduced Murine Local Lymph Node Assay (rLLNA) is the first-choice method for in vivo testing as a screening test to distinguish between sensitisers and non sensitisers.
EVCAMi kinnitatud lähedalasuvate lümfisõlmede redutseeritud uuring (reduced Local Lymph Node Assay – rLLNA) peaks olema vaikimisi valitav lähenemisviis naha sensibilisaatorite ja mittesensibilisaatorite eristamiseks.
The ECVAM-validated “reduced” Local Lymph Node Assay (rLLNA) should be the default approach for distinguishing between skin sensitisers and non-sensitisers.
II lisa – 2. jaotis – punkt 15.2.2 – esimene lõik (uus)
Annex II – title 2 – point 5.2.2 – paragraph 1 (new)
Katse tehakse suukaudse manustamisega, välja arvatud juhul, kui eeldatakse, et inimeste peamine kokkupuuteviis toimeainega on sissehingamine.
Testing shall be conducted via the oral route unless the primary route of human exposure is expected to be inhalation.
Katsetatakse ainult üht manustamisviisi.
Testing shall be carried out via only a single exposure route.
Nagu eespool punktis 6.5.1 tõdeti, ei ole mitmete manustamisviisidega katsetamine vajalik, kui peamine eesmärk on ohu liigitamine.
As discussed above under Section 6.5.1., testing via multiple exposure routes should not be necessary if hazard classification is the primary objective.
Probleemne on, et see punkt ei hõlma in vivo nõutavate andmete vastuvõtmise eeskirju ega viita tunnustatud ELi või rahvusvahelistele katsejuhistele andmenõuete täitmiseks, mis on eriti oluline mikroobsete ainete puhul.
It is problematic that this section does not (i) include rules for adaptation of in vivo data requirements, or (ii) identify accepted EU or international test guidelines for fulfilling data requirements, which are particularly critical in the case of microbial agents.
II lisa – 2. jaotis – punkt 15.2.2.2 – esimene lõik (uus)
Annex II – title 2 – point 5.2.2.2 – paragraph 1 (new)
Sissehingamise teel manustamisega katse on asjakohane ainult juhul, kui see on inimeste peamine kokkupuuteviis toimeainega.
Testing by the inhalation route is appropriate only if this constitutes the primary route of human exposure.
Nagu eespool öeldud, ei ole mitmete manustamisviisidega katsetamine vajalik, kui peamine eesmärk on ohu liigitamine.
As discussed above, testing via multiple exposure routes should not be necessary if hazard classification is the primary objective.
II lisa – 2. jaotis – punkt 15.2.2.3
Annex II – title 2 – point 5.2.2.3
Ühekordne kõhukelmesisene/nahaalune doos
Intraperitoneal/subcutaneous single dose
Kõhukelmesisene ja nahaalune doos ei ole asjakohased kokkupuuteviisid.
Neither i.p. nor s.c. injection are relevant routes of exposure.
Järelikult on selliste uuringute väärtus riski hindamisel inimeste puhul kaheldav ja see andmenõue tuleks välja jätta.
Consequently, the value of such studies for human risk assessment is dubious, and this data requirement should be deleted.
II lisa – 2. jaotis – punkt 15.2.5 – esimene lõik (uus)
Annex II – title 2 – point 5.2.5 – paragraph 1 (new)
Katse tehakse suukaudse manustamisega, välja arvatud juhul, kui eeldatakse, et inimeste peamine kokkupuuteviis toimeainega on sissehingamine.
Testing shall be conducted via the oral route unless the primary route of exposure is expected to be inhalation.
Mitmete manustamisviisidega katse ei tohiks olla vajalik ja seda ei tuleks julgustada.
Testing via multiple exposure routes should not be necessary or encouraged.
II lisa – 2. jaotis – punkt 15.2.5.1 – esimene lõik (uus)
Annex II – title 2 – point 5.2.5.1 – paragraph 1 (new)
II lisa – 2. jaotis – punkt 15.3 – esimene lõik (uus)
Annex II – title 2 – point 5.3 – paragraph 1 (new)
Katsest võib loobuda, kui varasemad uuringud ei ole andnud tõendeid spetsiifilise mürgisuse kohta.
Testing may be waived if there is no evidence of specific toxicity in earlier studies.
See peaks olema tingimuslik II tasandi nõue.
This should be a conditional Tier II requirement.
II lisa – 2. jaotis – punkt 15.4 – esimene lõik (uus)
Annex II – title 2 – point 5.4 – paragraph 1 (new)
Uute toimeainete korral peab olema võimalik hinnata in vivo mikronukleuse katse parameetreid korduvdoosi mürgisuse uuringu osana.
For new substances, it should be possible to assess the parameters of an in-vivo micronucleus test as part of a repeated exposure study.
See punkt peaks hõlmama in vivo nõutavate andmete vastuvõtmise eeskirju või viitama tunnustatud ELi või rahvusvahelistele katsejuhistele andmenõuete täitmiseks, mis on eriti oluline mikroobsete ainete puhul.
This section should include (i) rules for adaptation of in vivo data requirements, or (ii) identify accepted EU or international test guidelines for fulfilling data requirements, which are particularly critical in the case of microbial agents.
II lisa – 2. jaotis – punkt 15.5 – esimene lõik (uus)
Annex II – title 2 – point 5.5 – paragraph 1 (new)
Katsest võib loobuda, kui keharakkude uuringud ei ole andnud tõendeid genotoksilisuse kohta.
Testing may be waived if there is no evidence of genotoxicity in somatic cell studies.
II lisa – 2. jaotis – punkt 18.1 – esimene ja teine lõik (uus)
Annex II – title 2 – point 8.1 – paragraphs 1 and 2 (new)
Ettepaneku toidu kaudu mõjuva mürgisuse uuringuks üksiku linnuliigiga võib teha juhul, kui toimeaine kasutusprofiil osutab märkimisväärsele kokkupuutevõimalusele lindudega.
An avian dietary toxicity study in a single species may be proposed where a substance use profile indicates the potential for significant exposure to birds.
Lindude paljunemisvõimet käsitlev uuring ei ole tavaliselt nõutav ja see ei ole asjakohane, kui toidu kaudu mõjuva mürgisuse uuring (punkt 8.1.1) näitab, et LC50 väärtus on üle 5000 mg/kg.
An avian reproduction study is not generally required, and is not appropriate if the dietary toxicity study (section 8.1.1.) shows that the LC50 is above 5,000 mg/kg.
II lisa – 2. jaotis – punkt 18.2.1 – esimene lõik (uus)
Annex II – title 2 – point 8.2.1 – paragraph 1 (new)
Probleemne on, et II lisa 2. jaotis ei hõlma in vivo andmenõuete vastuvõtmise eeskirju ega viita tunnustatud ELi või rahvusvahelistele katsejuhistele andmenõuete täitmiseks, mis on eriti oluline mikroobsete ainete puhul.
It is problematic that Annex II, Title 2, does not (i) include rules for adaptation of in vivo data requirements, or (ii) identify accepted EU or international test guidelines for fulfilling data requirements, which are particularly critical in the case of microbial agents.
II lisa – 2. jaotis – punkt 18.7.2
Annex II – title 2 – point 8.7.2
See andmenõue tuleb välja jätta, välja arvatud juhul, kui osutatakse tunnustatud ELi või rahvusvahelistele katsejuhistele selliste andmenõuete käsitlemiseks.
Unless a reference is provided to accepted EU or international test guidelines to address this data requirement, it should be deleted.
Biotsiidide kohta koostatavad toimikud sisaldavad teavet, mida on vaja selleks, et määrata , et toimeainega kokkupuute ulatus jääb allapoole toksikoloogilist ohutuskünnist (Threshold of Toxicological Concern – TTC), või selleks, et määrata vajaduse korral kindlaks lubatav päevadoos (Acceptable Daily Intake – ADI), kasutajale lubatav ainega kokkupuute ulatus (Acceptable Operator Exposure Level – AOEL), arvutuskontsentratsioon keskkonnas (Predicted Environmental Concentration – PEC) ja arvutuslik mittetoimiv kontsentratsioon (Predicted No-Effect Concentration – PNEC).
Dossiers on biocidal products shall contain the information needed to establish that exposure is below the Threshold of Toxicological Concern (TTC) , or where relevant, to establish Acceptable Daily Intake (ADI), Acceptable Operator Exposure Level (AOEL), Predicted Environmental Concentration (PEC) , and Predicted No-Effect Concentration (PNEC).
Toksikoloogiline ohutuskünnis on kaalukas riski hindamise viis, mida kasutatakse laialdaselt toidulisandite, lõhna- ja maitseainete ning toiduainetega kokkupuutuvate materjalide ja muude ainete riski hindamisel, mille mürgisus ei ole teada, kuid teada on nende väike risk inimtervisele.
Threshold of Toxicological Concern is a “weight of evidence” risk assessment approach used extensively in the safety assessment of food additives, flavourings, food-contact materials, and other substances of unknown toxicity but with demonstrably low human exposure.
Sellises riskianalüüsis rühmitatakse kemikaalid teadaoleva struktuurse teabe ja ennustatava ainevahetuse või muu käitumise põhjal klassidesse, millest igal klassil on omaette piirnormid inimesega kokkupuute kohta.
When combined with known structural information and predicted metabolism or other behaviour, the approach bins chemicals into classes, each of which has its own acceptable human exposure limits.
III lisa – lõik 1 a (uus)
Annex III – point 1 a (new)
Kui vähegi võimalik, tuleks tugineda olemasolevatele andmetele, et vähendada loomkatseid.
Whenever possible, the information should be derived from existing data in order to reduce the number of tests on animals.
Eelkõige tuleks kohaldada direktiivi 1999/45/EÜ ja määruse (EÜ) nr 1271/2008 sätteid.
In particular, the provisions of Directive 1999/45/EC and Regulation (EC) No 1272/2008 shall apply.
Selgroogsete loomadega tehtavate tarbetute katsete vältimine.
Avoidance of unnecessary tests on vertebrates.
III lisa – punkt 23
Annex III – point 5
Loa saamiseks tehtavad katsed tuleb läbi viia vastavalt määruses (EÜ) nr 440/2008 kirjeldatud meetoditele.
Tests submitted for the purpose of authorisation shall be conducted according to the methods described in Regulation (EC) No 440/2008.
I lisas loetletud toimeained ei hõlma nanomaterjale, välja arvatud juhul, kui nii on eraldi märgitud.
Methods listed in Annex I do not cover nanomaterials, except where specifically mentioned.
Kui meetod ei sobi või meetodit ei ole määruses kirjeldatud, kasutatakse muid meetodeid, mis on teaduslikult rahuldavad ja mille asjakohasus on taotluses põhjendatud.
However, if a method is inappropriate or not described, other methods shall be used which are scientifically satisfactory and the validity of which must be justified in the application.
Komisjoni asjaomane teaduskomitee jõudis järeldusele, et tuleb arendada, tõendada ja standardiseerida teadmisi nanomaterjalidega kokkupuute hindamise ja ohu kindlakstegemise metodoloogia kohta.
The relevant scientific committee of the Commission concluded that the knowledge on the methodology for both exposure estimates and hazard identification needs to be further developed, validated and standardized for nanomaterials.
Ei saa eeldada, et olemasolevate meetoditega lahtiste kemikaalide kohta on võimalik asjaomaseid andmeid saada, välja arvatud juhul, kui nii on selgelt öeldud.
As such, existing methods for bulk chemicals cannot be assumed to provide relevant data, unless clearly specified
III lisa – punkt 25
Annex III – point 7
Katsete tegemisel esitatakse kasutatud materjali ja selle lisandite üksikasjalik kirjeldus (spetsifikaat).
Where testing is done, a detailed description (specification) of the material used and its impurities must be provided .
Vajaduse korral nõutakse II lisas nimetatud andmeid biotsiidi kõikide toksikoloogiliselt ja/või ökotoksikoloogiliselt oluliste keemiliste koostisosade kohta, eriti kui osutatud koostisosad on artikli 3 määratluse kohaselt probleemsed ained.
Where necessary, data as established in Annex II shall be required for all the toxicologically/eco-toxicologically relevant chemical components of the biocidal product, in particular if the components are substances of concern as defined in Article 3 .
Katsete tegemisel esitatakse kasutatud materjali ja selle lisandite üksikasjalik kirjeldus (spetsifikaat).
Where testing is done, a detailed description (specification) of the material used and its impurities must be provided.
Ei saa lubada, et toimeaine lisamiseks I lisasse ja biotsiidile loa saamiseks vajalike andmenõuete tõttu tehakse dubleerivaid katsed, eriti kui tegemist on loomkatsetega.
It is unacceptable that data requirements for inclusion of an active substance in Annex I and for authorisation of a biocidal product result in duplicate testing or the repetition of tests, especially if they include animal experimentation.
Muid aineid kui toimeaineid biotsiidi koostises reguleeritakse REACHi määrusega.
Non-active substances in a biocidal product formulation will be regulated under REACH.
Seetõttu tuleks käesolev säte välja jätta, et ennetada segadust ja korduvaid katseid selgroogsete loomadega.
This provision should therefore be deleted in order to prevent confusion or potential duplicative vertebrate testing
III lisa – punkt 26
Annex III –point 8
III lisa – 1. jaotis – punkt 28.2
Annex III - Title 1 - point 2.2
Üksikasjalik kvantitatiivne ja kvalitatiivne teave biotsiidi koostise kohta, nt toimeaine(d), lisandid, abiained, inertsed koostisosad
Detailed quantitative and qualitative information on the composition of the biocidal product, e.g. active substance(s), impurities, adjutants, inert components
Üksikasjalik kvantitatiivne ja kvalitatiivne teave biotsiidi koostise kohta, nt toimeaine(d), lisandid, abiained, inertsed koostisosad , võttes arvesse artikli 16 lõikes 2 b (uus) osutatud kontsentratsiooni piirmäärasid
Detailed quantitative and qualitative information on the composition of the biocidal product, e.g. active substance(s), impurities, adjutants, inert components , taking account of the concentrations referred to in Article 16(2b) (new)
Kooskõlla viimine artikli 16 lõike 2 b (uus) muudatusettepanekuga.
Amendment required in the interests of compatibility with the amendment inserting Article 16(2b) (new).
III lisa – 1. jaotis – punkt 29.7
Annex III – title 1 – point 3.7
Stabiilsus ladustamisel – stabiilsus ja säilimisaeg.
Storage stability - stability and shelf-life.
Valguse, temperatuuri ja niiskuse mõju biotsiidi tehnilistele näitajatele; reaktsioonivõime pakendimaterjali suhtes
Effects of light, temperature and humidity on technical characteristics of the biocidal product; reactivity towards container material
Stabiilsus ladustamisel ja säilimisaeg määratakse tavaliselt toimeaine stabiilsuse põhjal.
Storage stability and shelf life will be generally determined based on the stability of the active substance.
Kergesti lagunevate toimeainete korral võib stabiilsuse ladustamisel ja säilivusaja määrata teiste kehtivate teaduslike meetoditega, nagu toimeaine analüütiliste andmete ekstrapoleerimine toote vananemise katsetest, kuni jõutakse toote tõhususe läveni
In the case of readily decomposable active substances, the storage stability and the shelf life may be determined by other valid scientific means, such as extrapolating the analytical data of the active substance from product aging experiments until reaching the efficacy threshold.
Standardsed stabiilsuskatsed mõõtmiste ja toimeaine kvantifitseerimise põhjal ei ole asjakohased toodete korral, mis sisaldavad selliseid kergesti lagunevaid toimeaineid nagu naatriumhüpokloriid.
Standard stability tests that are based on the measurements and quantification of the active substance are not appropriate for products containing readily decomposable active substances, such as sodium hypochlorite.
Teadaolevalt jääb selliste toimeainete lagunemine väljapoole tunnustatud katsejuhiste (FAO, WHO piirnormid) piire.
These substances are known to decompose beyond accepted guidelines (FAO, WHO limits).
Seetõttu on sellistel juhtudel asjakohasem määrata stabiilsus ja säilimisaeg muude vahenditega, nagu toimeaine analüütiliste andmete ekstrapoleerimine toote vananemise katsetest, kuni jõutakse toote kehtivuse läveni.
Therefore, in such cases, it is more appropriate that the stability and the shelf-life is determined by other means, such as extrapolating the analytical data of the active substance from product aging experiments until reaching the efficacy threshold.
III lisa – 1. jaotis – punkt 32.1
Annex III – title 1 – point 6.1
Punktides 6.1.1–6.1.3 osutatud uuringute puhul manustatakse biotsiide, välja arvatud gaase, vähemalt kahel viisil, millest üks peaks olema suu kaudu manustamine .
For studies of Sections 6.1.1 to 6.1.3, biocidal products other than gases shall be administered via at least two routes, one of which should be the oral route .
Teise manustamisviisi valik sõltub aine laadist ja sellest, kuidas inimene võib tegelikult selle ainega kokku puutuda .
The choice of the second route will depend on the nature of the product and the likely route of human exposure .
Gaase ja lenduvaid vedelikke tuleks manustada hingamisteede kaudu.
Gases and volatile liquids should be administered by the inhalation route
Punktides 6.1.1–6.1.3 osutatud uuringute puhul , ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1272/2008 artiklite 6 ja 9 kohaldamist, võib vaikimisi valitavaks lähenemisviisiks olla arvutusmeetod .
For studies of Sections 6.1.1 to 6.1.3, w ithout prejudice to Article s 6 and 9 of regulation (EC) No 1272/2008, classification by calculation may be the default approach .
Täiendavaid in vivo katseid tuleks kaaluda ainult erandjuhtudel ja sellistel juhtudel tuleks katsetada ainult ühe kõige asjakohasema manustamisviisiga .
Only in exceptional cases should additional in-vivo testing be considered, and in such cases, only the single most relevant exposure route should be tested .
Gaase ja lenduvaid vedelikke tuleks manustada hingamisteede kaudu.
Gases and volatile liquids should be administered by the inhalation route .
Direktiivi 1999/45/EÜ II lisas sätestatakse just arvutusmeetod kui alternatiivmeetod ülemäärastele in vivo katsetele formuleeritud preparaatide puhul, mis koosnevad hästi iseloomustatud toimeainetest ja muudest koostisosadest.
Annex II of Directive 1999/45/EC y provides for “classification by calculation” as an alternative to redundant in vivo testing for formulated preparations comprised of well characterised active substances and other ingredients.