natgillin/translations-raw huggingface dataset:
soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud infotehnoloogia tollialase kasutamise 26. juuli 1995. aasta konventsiooniga
on the recommendation for a Council Decision concerning the accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 26 July 1995, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on the use of information technology for customs purposes
– võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogule ( KOM(2007)0211 );
– having regard to the Commission recommendation ( COM(2007)0211 ),
– võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artikli 3 lõiget 4, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga ( C6-0168/2007 );
– having regard to Article 3(4) of the Act of Accession of Bulgaria and Romania, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0168/2007 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6‑0265/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0265/2007 ),
Bulgaaria ja Rumeenia 2005. aasta ühinemisakt
The Act of accession of Bulgaria and Romania
Ühinemisakti I lisas sätestatakse seitsme justiits- ja siseküsimusi käsitleva konventsiooni ja protokolli loetelu, mille hulka kuuluvad: Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud infotehnoloogia tollialase kasutamise 26. juuli 1995. aasta konventsioon; 29. novembri 1996. aasta protokoll, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu eelotsuste abil; 12. märtsi 1999. aasta protokoll, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel rahapesu reguleerimisala kohta infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsioonis ja transpordivahendite registreerimisnumbrite konventsiooni lisamise kohta; ja 8. mai 2003. aasta protokoll, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 kohaselt ja millega muudetakse infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsiooni tolli uurimisandmebaasi loomist silmas pidades.
Annex I to the Act of Accession lists the seven relevant conventions and protocols in the justice and home affairs sphere, including: the Convention of 26 July 1995, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on the use of information technology for customs purposes; the Protocol of 29 November 1996, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on the interpretation, by way of preliminary rulings, by the Court of Justice of the European Communities of the Convention on the use of information technology for customs purposes; the Protocol of 12 March 1999, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on the scope of the laundering of proceeds in the Convention on the use of information technology for customs purposes and the inclusion of the registration number of the means of transport in the Convention; and the Protocol of 8 May 2003, established in accordance with Article 34 of the Treaty on European Union, amending, as regards the creation of a customs files identification database, the Convention on the use of information technology for customs purposes.
Võttes arvesse eespool nimetatud lihtsustatud menetlust, ei ole enam vajalik pidada läbirääkimisi ega võtta vastu spetsiifilisi ühinemisprotokolle.
Owing to the use of this simplified system, there is no longer any need to negotiate and conclude specific accession protocols.
Infotehnoloogia tollialase kasutamise 26. juuli 1995. aasta konventsiooni ja sellele lisatud protokollide jõustumiseks Bulgaaria ja Rumeenia puhul peab nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga
In order for the Convention of 26 July 1995 on the use of information technology for customs purposes and the protocols thereto to come into force in respect of Bulgaria and Romania, the Council simply needs to adopt, following consultation of Parliament
Raportöör teeb seega ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus ilma muudatusteta.
Your rapporteur therefore proposes that the Council decision be approved without amendment.
Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine infotehnoloogia tollialase kasutamise 26. juuli 1995. aasta konventsiooniga
Accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 26 July 1995 on the use of information technology for customs purposes
Euroopa Keskpanga 2006. aasta aruanne
on the ECB annual report for 2006
Euroopa Keskpanga 2006. aasta aruande kohta
on the ECB annual report for 2006
– võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 2006. aasta aruannet;
– having regard to the Annual Report 2006 of the European Central Bank (ECB),
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 113;
– having regard to Article 113 of the Treaty establishing the European Community,
– võttes arvesse asutamislepingule lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja puudutava protokolli
– having regard to Article 15 of the Protocol on the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2. aprilli 1998. aasta resolutsiooni demokraatliku vastutuse kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis
– having regard to its resolution of 2 April 1998 on democratic accountability in the third stage of Economic and Monetary Union
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2006. aasta resolutsioon Rahvusvahelise Valuutafondi strateegilise hindamise kohta
– having regard to its resolution of 14 March 2006 on the strategic review of the International Monetary Fund
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. juuli 2006. aasta resolutsioon pangaülekannete andmete jälgimise kohta SWIFT-süsteemist USA salateenistuste poolt
– having regard to its resolutions of 6 July 2006 on the interception of bank transfer data from the SWIFT system by the US secret services
Vastu võetud tekstid, P6_TA(2006)0317 . ja 14. veebruari 2007. aasta resolutsiooni SWIFTi, reisijate isikuandmete (PNR) lepingu ja neid küsimusi käsitleva atlandiülese dialoogi kohta
Texts Adopted , P6_TA(2006)0317 . and of 14 February 2007 on SWIFT, the PNR agreement and the transatlantic dialogue on these issues
Vastu võetud tekstid, P6_TA(2007)0039 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2007)0039 . ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2007. aasta resolutsiooni Euroopa majanduse olukorra kohta: ettevalmistav raport 2007. aasta majanduspoliitika üldsuuniste kohta
– having regard to its resolution of 15 February 2007 on the situation of the European economy: preparatory report on the broad economic policy guidelines for 2007
Vastu võetud tekstid , P6_TA(2007)0051 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2007)0051 . ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu riikide rahanduse kohta 2006. aastal
– having regard to its resolution of 26 April 2007 on public finances in the EMU 2006
Vastu võetud tekstid , P6_TA(2007)0168 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2007)0168 . ,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Viis aastat euro pangatähti ja münte” ( KOM(2006)0862 );
– having regard to the Communication from the Commission on Five years of euro banknotes and coins ( COM(2006)0862 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist, mis puudutab iga-aastast seisukohavõttu euroala kohta 2007. aastal ( KOM(2007)0231 );
– having regard to the Communication from the Commission on the Annual Statement on the Euro area 2007 ( COM(2007)0231 ),
– võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2006. aasta detsembri finantsstabiilsuse ülevaadet ja 2007. aasta märtsi aruannet finantsintegratsiooni kohta Euroopas;
– having regard to the ECB's Financial Stability Review December 2006 and its report on Financial Integration in Europe of March 2007,
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ( A6‑0266/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0266/2007 ),
A. arvestades, et euroala SKT kasv kiirenes 2006. aastal 2,7%ni 2005. aasta 1,4%lt, mis on parim tulemus alates 2000. aastast, samas kui inflatsioonimäär püsis 2005. aastaga võrreldes muutumatult 2,2% tasemel, mis ei anna põhjust rahuloluks;
A. whereas the GDP of the euro zone increased by 2,7% in 2006, up from 1,4% in 2005, which leaves no room for complacency, the best performance since 2000, whilst the inflation rate was 2,2%, unchanged compared with 2005,
B. arvestades, et euroala majanduskasvu peamine liikumapanev jõud oli sisenõudlus, eelkõige investeeringud;
B. whereas internal demand, notably investment, was the main driving force behind the increase in growth in the euro zone,
C. arvestades, et 2005. aastal alanud energiahindade tõus ei toonud kaasa sisemist inflatsioonisurvet, kuna palgatõus jäi mõõdukaks ning mingit kogumõju ei täheldatud;
C. whereas the increase in energy prices which started in 2005 did not give rise to internal inflationary pressure, since wage increases remained moderate and no second-round effects were observed,
D. arvestades, et Euroopa Parlamendi eelmistes Euroopa Keskpanga aastaaruannet käsitlenud resolutsioonides tehtud soovitusi seoses hääletamise läbipaistvuse ja protokollide avaldamisega ei ole võetud arvesse;
D. whereas the recommendations put forward in Parliament's previous resolutions on the ECB annual report concerning transparency of voting and publication of minutes have not yet been taken into account,
E. arvestades, et Euroopa Parlament tahab aidata tugevdada Euroopa Keskpanga ja euroala rolli ning rahvusvahelist mõju rahvusvahelisel tasandil;
E. whereas Parliament wishes to help strengthen the role and international authority of the ECB and the euro zone on the international stage,
F. arvestades, et erinevalt Maailmapangast on juhtivatele ametikohtadele Rahvusvahelises Valuutafondis, Maailma Kaubandusorganisatsioonis ja Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioonis palju taotlusi ;
F. whereas there have been many applicants for appointment to senior positions at the IMF, WTO or OECD, quite apart from those at the World Bank,
G. arvestades, et Euroopa Keskpank jätkas 2006. aastal intressimäärade korrigeerimist ning et 2005. aasta detsembrist alates on intressimäärasid tõstetud kaheksal korral – 200 baaspunkti võrra praeguse 4%ni;
G. whereas the ECB continued to adjust interest rates in 2006, interest rates having been raised eight times since December 2005, by 200 basis points up to the current 4%,
H. arvestades, et 2007. aastal oodatakse majanduskasvu mõningast aeglustumist umbes 2,6%ni, mis kajastab intressimäärade korrigeerimise lõppu, kusjuures inflatsioonimäär peaks alanema 1,9%ni;
H. whereas growth is expected to slow down somewhat to 2,6 % in 2007 reflecting the withdrawal of monetary accommodation, with a decline in inflation to 1,9 %,
I. arvestades, et USA jooksevkonto puudujäägi kasv 2006. aastal jätkus ja jõudis 6,5%ni SKTst ja et eurosüsteemis rõhutati jätkuvalt ohte ja ebakindlust seoses jooksevkonto jätkuvalt suure tasakaalustamatusega ülemaailmses ulatuses;
I. whereas the US current account deficit continued to rise up to 6,5 % of GDP in 2006 and the Eurosystem continued to stress the risks and uncertainties related to the continuation of large global current account imbalances,
J. arvestades, et jooksevkonto suur tasakaalustamatus ülemaailmses ulatuses ohustab jätkuvalt ülemaailmset majanduskasvu ja arenguid valuutakursside osas ning arvestades, et neile ohtudele tuleb tingimata reageerida;
J. whereas large global imbalances continue to represent a risk for exchange rate developments and worldwide economic growth and whereas it is imperative that these risks be addressed,
K. arvestades, et 2006. aastal tõusis euro vahetuskurss USA dollari suhtes 11,4%, Jaapani jeeni suhtes 12,4% ja Hiina jüaani suhtes 8% võrra,
K. whereas in 2006 the exchange rate of the euro appreciated by 11,4 % against the US dollar, 12,4 % against the Japanese yen and 8 % against the Chinese renminbi,
2. rõhutab, et majanduskasvu hiljutise taastumise tingimustes tuleks iga edaspidist intressimäärade tõstmist tõsiselt kaaluda, et majanduskasvu mitte ohustada; juhib tähelepanu, et majanduskasvu toetamiseks peavad liikmesriigid rakendama nii vajalikke struktuurireforme kui ka investeerimistegevust;
Emphasises that, against the background of the recent recovery, any further raising of interest rates should be undertaken with caution in order not to endanger economic growth; points out that in order to support the economic recovery, Member States must implement both the necessary structural reforms and investment activities;
4. märgib ära tööviljakuse aeglase kasvu ning leiab, et on väga oluline, et palgad tõuseksid koosõlas tööviljakuse kasvuga, et säilitada liikmesriikide konkurentsivõimet ja võimaldada luua töökohti mitteinflatsioonilises keskkonnas;
Notes the low growth in labour productivity and considers that it is crucial that wages increase in line with developments in productivity in order to preserve competitiveness in Member States and to allow for job creation in a non-inflationary environment;
6. rõhutab, et EÜ asutamislepingus eristatakse selgelt hinnastabiilsuse ja üldise majanduspoliitika toetamise eesmärke ning seetõttu ei saa neid kahte eesmärki käsitleda ainult alternatiivsetena;
Emphasises that the Treaty explicitly distinguishes between the goals of price stability and support for general economic policies and that, therefore, the two goals cannot simply be treated as substitutable;
9. märgib, et euroala liikmesriigid asuvad majandustsüklite täiesti erinevates etappides; kutsub Euroopa Keskpanka üles uurima, kas sellised väga erinevad arengud ühtse valuutatsooni raamides võiksid tulevikus ohustada stabiilsust ja majanduskasvu;
Notes that the economic cycles followed by the economies of the Member States in the euro zone are at very different stages; calls on the ECB to examine whether such widely divergent behaviour in a single monetary zone could pose a problem in future in terms of stability and economic growth;
11. märgib, et kogu euroalal on kinnisvarahinnad ligikaudu viimased 10 aastat järsult tõusnud , kui välja arvata üksikud erandid, eelkõige Saksamaa; märgib, et vaatamata mõnedele märkidele nimetatud arengu aeglustumisest, kasvab kodumajapidamistele kinnisvara soetamiseks antavate laenude maht siiski ligi 10% aastas; märgib, et USAs on eluasemete hinnad langenud ja hiljaaegu halvenes olukord hüpoteeklaenude turul, mis võib avaldada mõju reaalmajandusele; arvab, et sellist arengut tuleks võtta kui hoiatust selle kohta, mis võib euroalal juhtuda; kutsub Euroopa Keskpanka üles jälgima tähelepanelikult neid arenguid, mille tagajärjed võivad mõjutada reaalmajandust; palub, et Euroopa Keskpank esitaks lahendused koos nende vastavate tugevate külgedega, nt kinnisvarahindade lülitamine ühtlustatud tarbijahinnaindeksisse või spetsiaalse näitaja väljatöötamine või riikide turgude heterogeensusest tulenevalt konkreetsete meetmete väljapakkumine kohaldamiseks riikide tasandil;
Observes that throughout the euro zone, real estate prices have experienced stark increases for about 10 years now with few exceptions, most notably in Germany; notes that, although there are some signs that this development is slowing down, credit granted to households for the acquisition of property is still rising by around 10 % per year; observes that there has been a decline in US housing prices and a recent deterioration in the mortgage credit market which could have an impact on the real economy; deems that such a development should be taken as a warning for what could take place in the euro area; calls for the ECB to monitor closely these developments which have the potential to have consequences for the real economy; requests the ECB to present ways forward with their respective advantages such as including real estate in the harmonised index of consumer prices, or devising a specific type of indicator, or to suggest specific measures to be taken at national level due to heterogeneities among national markets;
14. on seisukohal, et kõigi vahetuskursimehhanismi osapoolte saavutatud küpsusaste peaks kergendama vajalike struktuuriliste kohanduste (millest sõltub euroala kasvupotentsiaali suurenemine) tulemusliku rakendamisega kaasneva poliitikate kombinatsiooni kujunemist; toetab aktiivsemat makromajanduslikku dialoogi nõukogu, komisjoni, Euroopa Keskpanga, Euroopa Parlamendi ja Euroopa tööturu osapoolte vahel ning toetab eurorühma jõupingutusi sellise dialoogi alustamiseks;
Takes the view that the degree of maturity achieved by all the players in the European Exchange Rate Mechanism should facilitate the emergence of a policy mix to accompany the effective implementation of the requisite structural adjustments on which any increase in the potential for growth in the euro zone depends; advocates a more active macroeconomic dialogue between the Council, the Commission, the ECB, the Parliament and the European social partners and supports the Eurogroup's efforts to bring about such dialogue;
Finantsstabiilsus ja -integratsioon
Financial stability and integration
22. märgib, et euro on läbinud eduka arenguetapi ülemaailmselt kasutatavaks reserv- ja alusvaluutaks kujunemise teel; juhib tähelepanu edasiste sammude vajalikkusele euro kui raha kasutamisel toimunud positiivse arengu jätkumiseks (nt lennunduse ja kosmosetööstuse toodete ning toormega arveldamine eurodes);
Notes that the euro has undergone a successful phase of development towards a reserve and reference currency in worldwide use; points out that further steps are necessary in order to continue the positive development of cash usage of the euro (e.g. the billing of aerospace products and commodities in euro);
26. rõhutab, et Euroopa Keskpanga usaldusväärsus sõltub ka tema otsustusprotsessi ulatuslikust läbipaistvusest; kordab seetõttu üleskutset avaldada lühikese aja jooksul pärast Euroopa Keskpanga nõukogu koosolekuid nende koosolekute kokkuvõtlikud protokollid, milles on selgelt välja toodud tehtud otsuste poolt- ja vastuargumendid ning see, kas otsused võeti vastu ühehäälselt või mitte;
Emphasises that the credibility of the ECB is also dependent on a high degree of transparency in its decision-making process; therefore reiterates its call that, shortly after meetings of the Governing Council of the ECB, summary minutes of these meetings be published containing a clear statement of the arguments in favour and against the decisions taken and whether or not these decisions were taken unanimously;
Viis aastat euro pangatähti ja -münte
Five years of euro banknotes and coins
Euroopa Keskpanga aastaaruande kohta vastuvõetavas resolutsioonis hindab Euroopa Parlament keskpanga tööd.
In its resolution it adopts on the ECB's annual report, the European Parliament assesses the work of the Central bank.
Tahaksin tänavu rõhutada Euroopa Keskpanga rolli finantsstabiilsuse ja finantsintegratsiooni osas ning arvestades viie aasta möödumist euro kasutuselevõtmisest võtta ühtlasi kõne alla Euroopa kodanike erinevad arusaamad eurost.
This year I would like to stress the role of the ECB in terms of financial stability and financial integration, and also address in the context of the 5 years of the launch of the Euro the mixed perception of the Euro by European citizens.
Selgitused 2006. aastal toimunud rahanduslike ja majanduslike arengute kohta
Comment on the monetary and economic developments which took place in 2006.
Kõigepealt mõned faktid ja seejärel mõningad tähelepanekud.
First some facts and then some observations.
1.1 Faktid
1.1 Facts
On tõsiasi, et majanduslik olukord oli euroalal 2006. aastal tunduvalt paranenud: euroala SKT kasvas 2006. aastal 2,8% 2005. aasta 1,5%ga võrreldes, mis oli parim näitaja alates 2000. aastast.
The fact is that the economic situation was much better for the Euro zone in 2006: the GDP of the Euro zone increased by 2.8% in 2006, up from 1.5% in 2005 and the best performance since 2000.
Majanduskasvu kiirenemise peamine liikumapanev jõud oli sisenõudlus, eelkõige investeeringud.
Internal demand, notably investment, was the main driving force behind the pick-up.
Euroala majanduskasv on nüüd jätkusuutlik protsess, mille peamine liikumapanev jõud on sisemaine nõudlus.
The economic recovery in the Euro zone has become a self sustaining process with domestic demand acting as the main driver.
2006. aastal loodi 2 miljonit töökohta ja tööpuudus kahanes 8,4%lt 7,5%ni – see kõik aitab tugevdada tarbijate usaldust.
2 million jobs were created in 2006 and unemployment fell from 8.4 % to 7.5 %, all of which contributes to enhancing consumer confidence.
Inflatsioonimäär jäi 2005. aastaga võrreldes muutumatult 2,2% tasemele.
The inflation rate was 2.2%, unchanged compared with 2005.
2005. aastal alanud energiahindade tõus ei põhjustanud sisemist inflatsioonisurvet, kuna palgatõus jäi mõõdukaks ning mingeid kogumõjusid ei täheldatud.
The increase in energy prices which started in 2005 did not give rise to internal inflationary pressure, since wage increases remained moderate and no second-round effects were observed.
See ei anna aga põhjust rahuloluks.
But there is no room for complacency.
Selles majanduskasvu taastumise kontekstis jätkas Euroopa Keskpank intressimäärade korrigeerimist 2006. aastal ning intressimäärasid on alates 2005. aasta detsembrist tõstetud kaheksal korral – 200 baaspunkti võrra praeguse 4%ni;
In this context of recovery the ECB continued to adjust interest rates in 2006, interest rates having been raised seven times since December 2005 by 175 basis points up to the current 3.75 %.
Edaspidisest rääkides võib majanduskasv 2007. aastal mõnevõrra aeglustuda, mis kajastab eelkõige intressimäärade langetamise lõppu.
Turning to the future, growth could slow down somewhat in 2007 reflecting notably the withdrawal of monetary accommodation.
1.2 Tähelepanekud
1.2 Observations
Nimetatud majanduskasvuga seoses tahab raportöör esitada järgmised tähelepanekud.
In this context of recovery, I would like to make following observations:
On veel liiga vara eristada praeguse majanduskasvu tsüklilist ja struktuurset mõõdet.
It is still too early to distinguish the cyclical dimension from the structural one in this recovery.
Võib siiski arvata, et mõned struktuurireformid võivad juba olla hakanud kasvule kaasa aitama.
However, it can be considered that some structural reforms may have already fed through into growth.
Sellega seoses tuleks majanduskasvu käsitleda stiimulina oma riikide eripärale kohandatud reformide teostamiseks eelkõige teadusuuringute, innovatsiooni ja hariduse valdkonnas, et tõsta euroala kasvupotentsiaali.
In this context such a recovery should be taken as an incentive to pursue national reforms adapted to each country notably in the domain of research, innovation and education in order to increase the potential for growth of the Euro zone.
On väga oluline, et palgad tõuseksid koosõlas tööviljakuse kasvuga, et säilitada liikmesriikide konkurentsivõimet ja võimaldada luua töökohti mitteinflatsioonilises keskkonnas.
It is crucial that wages increase in line with productivity developments in order to preserve competitiveness in member states and to allow for job creation in a non inflationary environment.
Eelarve konsolideerimine on võtmeküsimus ja pikaajalise kasvu saavutamiseks eriti vajalik headel aegadel.
Fiscal consolidation is key and all the more necessary in good times in order to achieve long-term growth.
Selline konsolideerimine peab olema hoolikat kavandatud, et tõsta riiklike kulutuste kvaliteeti.
Such consolidation must be carefully designed so as to enhance the quality of public expenditures.
Kuldreegel on oluline samm selles suunas.
The golden rule is a significant step in this direction;
„Väikese” majandusega riikide tulemused on olnud alates euroala loomisest majanduskasvu osas „suurte” riikide omadest paremad, kusjuures Iirimaa, Soome ja Luksemburg on saavutanud euroala keskmisest kõrgema keskmise kasvumäära.
"Small" economies have performed better than "large" economies since the creation of the Euro zone in terms of growth with notably Ireland, Finland, and Luxembourg achieving a higher average growth rate than the Euro zone average.