natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Teatises pakutakse ühtlasi välja juhised arukate arvestite kasutuselevõtuks Euroopa majapidamistes ja analüüsitakse, millised on regulatiivsed valikuvõimalused selleks, et 2020. aasta eesmärkide saavutamist kiirendada.
It also proposes a roadmap for the introduction of smart meters in European households and looks at the various legislative options open with a view to speeding up progress towards the targets set for 2020.
Raportöör jagab üldiselt komisjoni teatise seisukohti ja soovituse suuniseid.
The rapporteur endorses the broad lines of the Commission communication and recommendation.
Ta on ühtlasi seisukohal, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laialdasem rakendamine stimuleerib Euroopa tööstust ja uute tehnoloogiate turgu.
She considers, furthermore, that more widespread use of ICTs will stimulate European industry and boost the new technologies market.
Nendest eeldustest lähtudes on raportöör arvamusel, et Euroopa Liidu eesmärkide saavutamiseks tuleks mõnele prioriteetseks peetud meetmele rohkem rõhku asetada.
On that basis, the rapporteur believes that greater emphasis should be placed on a number of priority means of meeting the EU targets.
Need meetmed puudutavad eelkõige järgmist:
These include:
Selleks oleks vaja, et komisjon võtaks arvesse Euroopas tegelikult juba olemasolevaid mõõtmiskriteeriumeid, mille puhul on tänaseks tõendatud, et need aitavad konkreetselt vähendada energiatarbimist ja suurendada energiatõhusust ja omavad lõppkasutajate jaoks märkimisväärseid majanduslikke eeliseid.
With a view to this, the Commission should take due account of the measurement criteria already in use in some parts of Europe which have proved to make a tangible contribution to lowering energy consumption and improving energy efficiency, thus bringing significant economic benefits to end-users.
Sellised katsetused peavad seega olema eeskujuks headele tavadele, millest lähtuda Euroopa ühiste tehnoloogiliste miinimumnõuete kindlaksmääramisel.
This should form the best practice on the basis of which to establish a technological lowest common denominator for Europe.
Standardimine peaks lisaks mõõtmisfunktsioonidele ette nägema ka juurdepääsu teabele lepingute ja tarbimise kohta, operaatorite kesksüsteemidega teabevahetuse võimaluse elektrivõrgu kaudu ning kaugjuhtimisvahendi abil, millega saab elektrivarustust sisse ja välja lülitada.
Standardisation should cover both measurement functions and access to contractual information and consumption data, communication with operators' central systems over the electricity grid and remote connection and disconnection of supply.
Lisaks tuleb arvestada, et suure enamiku äritehingutest ja peamistest arvestitega tehtavatest toimingutest tehakse kaugjuhtimise teel, vältides järelikult töid kohapeal, mis on kasulik tegur ka süsinikdioksiidiheite vähendamisel.
Furthermore, the remote handling of the vast majority of commercial transactions and the main metering operations will also have a positive effect in terms of reducing carbon emissions, by obviating the need for on-site intervention.
Lähenemine peaks olema analoogne ka gaasitarbimise mõõtmisel, viies nii aruka arvesti eelised üle ka maagaasi jaotusvõrku.
A similar approach should be taken to gas consumption metering, bringing the benefits of smart metering to the natural gas supply grid.
Lõpuks on aruka arvesti Euroopa tasandil kasutuselevõtt tähtis arukate autode jaoks liikuvuse valdkonnas lähitulevikus.
Lastly, the roll-out of smart metering throughout Europe is of fundamental importance to smart cars, on which mobility will be based in the near future.
Õigusakti valiku osas tuleb eelistada meetmeid, mis võimaldavad kõige kiiremat standardimist.
The legal instrument that should be chosen is that which will enable standardisation to be achieved fastest.
Selles valdkonnas ei saa välistada soovituse kasutamist, kui õigusloomega seotud lähenemisviisi valik osutub rahaliselt ja halduslikult liiga koormavaks;
In this connection, the use of a recommendation should not be ruled out, if the legislative approach is shown to involve too many financial and administrative complications.
· katseprojektide käivitamine: raportöör on seisukohal, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laia leviku jaoks on vaja julgustada valdkondadevahelisi partnerlusi ning tõsta linnakogukondade ja kohalike ning piirkondlike omavalitsuste teadlikkust energiatõhususe parandamisest info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kaudu.
· the launch of pilot projects: with a view to ensuring the mass roll-out of ICTs, the rapporteur considers that inter-sector partnerships should be encouraged and local and regional authorities should be made aware of the energy efficiency benefits that ICTs can provide.
Selleks peaksid komisjon ja liikmesriigid tegema rohkem jõupingutusi katseprojektide käivitamiseks, tuginedes olemasolevatele vahenditele ja uuringuprogrammidele või kasutades uusi eriprojekte;
With a view to this, the Commission and the Member States should make greater efforts to launch pilot projects, drawing on existing tools and research programmes or devising new tailor-made projects.
· erinevad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendused: energiatõhususe parandamiseks on vaja võtta mitmesuguseid tarbimise vähendamise ning tootmisjuhtimise ja teenusepakkumise parandamise meetmeid.
· the wide range of ICT applications: improving energy efficiency requires the adoption of a mix of measures to reduce consumption and improve management of the production and supply of services.
Raportöör märgib, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogial on tähelepanuväärne osa ühiste energiaeesmärkide saavutamisel, ja väidab, et tänaseni alakasutatud rakendustel peaks olema tulevikus paljudes majandussektorites tähtsam roll.
The rapporteur points to the major contribution that ICTs can make to meeting the joint energy targets that have been sets and takes the view that applications that have been underused to date should in future be put to more widespread use in the various economic sectors.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevate lahenduste kiire levik nõuab ka lairibaühenduse ulatuslikku levitamist;
The rapid roll-out of ICT-based solutions also calls for the mass roll-out of broadband.
· heade tavade levitamine: Euroopa elanikkond koondub üha enam linnastutesse; seega on keskmiste ja suurte linnade edukas korraldamine ja toimimine tähtis ambitsioonikate süsinikdioksiidiheite vähendamise ja energiatõhususe eesmärkide saavutamiseks.
· dissemination of good practice: Europe's population is increasingly concentrated in urban areas.
Raportöör rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendamisel linnastute juhtimises ja korraldamises on suur energiatõhususe suurendamise potentsiaal.
Improvements in the way that medium-sized and large towns are organised and run will therefore be an important factor in meeting the ambitious carbon emissions reduction and energy efficiency targets.
Arukate linnade algatus ja linnapeade pakt näitasid hästi linnakorralduse edu.
The 'smart cities' project and the 'Covenant of Mayors' initiative have shown the way forward.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia abil õnnestunud linnakorraldus võib linnade mõju energiakasutusele oluliselt vähendada.
Efficient urban organisation achieved through the use of ICTs can substantially reduce the energy impact of urban areas.
Tuleks edendada heade tavade levitamist ja suurendada teadlikkust info- ja kommunikatsioonitehnoloogia potentsiaali ärakasutamise kohta kohaliku tasandi poliitiliste otsuste tegijate seas.
Action should be taken to disseminate good practice and raise local decision-makers' awareness of the benefits that ICTs have to offer.
info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aktiveerimise kohta, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale ja vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele
on Mobilising Information and Communication Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) võib täiustatud energiatootmise ja -jaotuse kaudu ELi majanduse energiatõhususele oluliselt kaasa aidata, eelkõige ehitiste ja transpordisektori puhul, aga ka ühiskonnas üldiselt, pidades silmas eesmärki suurendada energiasäästu 20% võrra aastaks 2020;
A. whereas information and communication technologies (ICTs) can make a significant contribution to the EU economy's energy efficiency, notably in the buildings and transport sector but also in society at large through improved energy production and distribution towards the objective of 20% energy savings by 2020,
B. arvestades, et IKT abil saavutatud energiasääst suureneb, kui parandada kasutajate kaasatust ja juurdepääsu ning täiustada IKT sektori enda energiatõhusust;
B. whereas energy savings achieved through ICTs will increase with better user engagement and access, and improvements in energy efficiency in the ICT sector itself,
C. arvestades, et IKT on taastuva energia tootmisel põhineva jätkusuutliku majanduse jaoks hädavajalik;
C. whereas ICTs are indispensable for a sustainable economy based on renewable energy production,
D. arvestades, et IKT abil saab kasutajaid nende elektritarbimisest reaalajas teavitada, mis võimaldab energiatõhusamat käitumist,
D. whereas ICT can be applied to inform users of their real-time electricity consumption, thereby enabling more energy-efficient behaviour,
3. rõhutab IKT rolli reisimise vajaduse vähendamisel, näiteks telekonverentsiteenuse abil, seoses sellega, et arendatakse e-teenuseid nagu e-valitsus ja e-tervis, aga ka intelligentsete, keskkonnasõbralike transpordilahenduste pakkumisel, mis võivad vähendada süsinikdioksiidiheidet, saastet ja müra ning reisimisele kuluvat aega; rõhutab siiski, et transpordiga seotud heite vajalikul määral vähendamiseks ei piisa ainult IKTst;
Highlights the role of ICTs in reducing the need to travel, for example through teleconferencing, and in relation to the development of e-services such as e-governance and e-health, as well as in delivering intelligent, environmentally friendly transport solutions which can result in reduced carbon emissions, less pollution and noise, and improved journey times; stresses however that ICT alone will not be sufficient to achieve the necessary reductions in transport related emissions;
5. peab kahetsusväärseks energiatõhususe ja energiasäästu potentsiaali rakendamise edusammude aeglust kasvuhoonegaaside heite vähendamisel; kutsub komisjoni üles Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks
Regrets the slow rate of progress in harnessing the potential of energy efficiency and energy savings in reducing greenhouse gas emissions; calls on the Commission to take full account of ICT saving potential in the implementation of Directive 2009/125/EC of the European Parliament and Council establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-related products
6. rõhutab IKT mõju olulisust energiatõhususele, mida kajastab ka asjaolu, et 2007. aastal seati see küsimus teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmendas raamprogrammis
Stresses the importance of the influence of ICT on energy efficiency, something which was also highlighted through the designation of this question in 2007 as a particular priority for ICT under the Seventh Framework Programme for Research and Technological Development
ELT L412, 30.12.2006, lk 1.
OJ L 412, 30.12.2006, p.
7. rõhutab panust, mille IKT on juba andnud ehitiste energiatõhususse selliste lahenduste kaudu nagu energiamajanduse juhtimissüsteemid, pooljuhtvalgustid ja intelligentsed valgustussüsteemid;
Highlights the contribution that ICTs have already made to the energy-efficiency of buildings through solutions such as energy-management systems, solid-state lighting, and intelligent lighting systems;
9. tunnistab IKT potentsiaali aidata muuta energiatõhusamaks palju süsinikdioksiidiheidet tekitavad tootmisprotsessid, nagu ehitusmaterjalide tootmine ja muud tootmisprotsessid;
Recognises the potential of ICT to contribute to increased energy efficiency of carbon-intensive production processes, such as the production of construction materials and other manufacturing processes;
11. rõhutab vajadust jälgida IKT arengu mõju säästva arengu aspektidele, pöörates erilist tähelepanu keskkonna- ja sotsiaalküsimustele, sealhulgas ohule, mida põhjustab keskkonnale ja tervisele vanade seadmete kasutamine, ning sotsiaalsele ebavõrdsusele, mis tuleneb digitaalsest tõrjutusest;
Stresses the need to monitor the influence of the development of ICT on aspects of sustainable development, with particular reference to environmental and social questions, including the threat to the environment and health connected with the use of old equipment and the social inequalities deriving from digital exclusion;
13. kutsub komisjoni üles koostöös Regioonide Komitee ja liikmesriikidega töötama selle nimel, et luua veebivõrgustik parimate tavade vahetamiseks piirkondlike ja kohalike asutuste vahel energiatõhususe parandamise valdkonnas IKT kasutamise abil;
Calls on the Commission, in collaboration with the Committee of the Regions and Member States, to work on establishing a web network for the exchange of best practices among regional and local authorities on improving energy performance through use of ICTs;
Komisjoni teatis „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus”
on the Commission communication on Action Against Cancer: European Partnership
komisjoni teatise „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” kohta
on the Commission communication on Action Against Cancer: European Partnership
– võttes arvesse komisjoni teatist „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” ( KOM(2009)0291 );
– having regard to the Commission communication on Action Against Cancer: European Partnership ( COM(2009)0291 ),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013)
– having regard to Decision No 1350/2007/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 establishing a second programme of Community action in the field of health (2008-13)
– võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” kohta
– having regard to its resolution of 9 October 2008 on ‘Together for health: a strategic approach for the EU 2008-2013’
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0477 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0477 . ,
– võttes arvesse nõukogu 10. juunil 2008 vastu võetud järeldusi vähktõve põhjustatud haiguskoormuse vähendamise kohta Euroopas
– having regard to the Council conclusions on reducing the European burden of cancer adopted on 10 June 2008
Euroopa Liidu Nõukogu, Nõukogu järeldused vähktõve põhjustatud haiguskoormuse vähendamiseks; 10. juunil 2008 Luxembourgis toimunud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 2876. kohtumine. ;
Council of the European Union, Council Conclusions on Reducing the Burden of Cancer, 2876th Employment, Social Policy, Health and Consumers Affairs Council Meeting, Luxembourg, 10 June 2008. ,
– võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2003. aasta soovitust 2003/878/EÜ vähktõve sõeluuringute kohta
– having regard to Council Recommendation 2003/878/EC of 2 December 2003 on cancer screening
– võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta deklaratsiooni laiaulatusliku strateegia vajaduse kohta vähktõve kontrolli all hoidmiseks
– having regard to its declaration of 11 October 2007 on the need for a comprehensive strategy to control cancer
– võttes arvesse oma 25. oktoobril 2006. aasta resolutsiooni rinnavähi kohta laienenud Euroopa Liidus
– having regard to its resolution of 25 October 2006 on breast cancer in the enlarged European Union
ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 273. ;
OJ C 313 E, 20.12.2006, p.273. ,
– võttes arvesse oma 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni rinnavähi kohta Euroopa Liidus
– having regard to its resolution of 5 June 2003 on breast cancer in the European Union
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. märtsi 1996. aasta otsust nr 646/96/EÜ, millega võetakse vastu rahvatervise valdkonna meetmete raames vähi vastu võitlemise tegevuskava (1996-2000)
– having regard to Decision No 646/96/EC of the European Parliament and of the Council of 29 March 1996 adopting an action plan to combat cancer within the framework for action in the field of public health (1996 to 2000)
– võttes arvesse nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsust 2004/513/EÜ Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni sõlmimise kohta
– having regard to Council Decision 2004/513/EC of 2 June 2004 concerning the conclusion of the WHO Framework Convention on Tobacco Control
ELT L 213, 15.6.2004, lk 8. ;
OJ L 213, 15.6.2004, p.
– võttes arvesse Rahvusvahelise Vähiuuringute Agentuuri (IARC) 2008. aastal avaldatud aruannet vähktõve kohta maailmas;
– having regard to the World Cancer Report 2008 of the International Agency for Research on Cancer (IARC),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi deklaratsiooni C-hepatiidi kohta
– having regard to the declaration of the European Parliament on hepatitis C
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete parteideülese vähivastase huvirühma (MAC) tegevust ja järeldusi;
– having regard to the activity and the conclusions of the all-party interest group MEPs Against Cancer (MAC),
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 35
– having regard to Article 35 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A7‑0121/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0121/2010 ),
A. arvestades, et vaatamata meditsiini saavutustele on vähktõve levik maailmas epideemiline;
A. whereas cancer is growing epidemically worldwide in spite of medical progress,
B. arvestades, et teatavad riigid on teinud edusamme vähktõve haigestumuskordajate vähendamisel tänu suitsetamisvastasele poliitikale, paranenud teisesele ennetamisele ja teatavate vähktõvevormide ravile;
B. whereas certain countries have made progress in reducing cancer rates thanks to anti-smoking policies, improved secondary prevention and treatment of certain forms of cancer 5 ,
C. arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on vähktõbi üks peamisi surma põhjuseid maailmas ja et 2004. aastal moodustas see kõigist surmapõhjustest 13 %;
C. whereas, according to the World Health Organisation, cancer is one of the leading causes of death worldwide and accounted for around 13% of all deaths in 2004,
D. arvestades, et vähk oli 2006. aastal sageduselt teine surma põhjustaja – igast kümnest surmajuhtumist oli naistel sellest tingitud kaks ja meestel kolm; igal aastal diagnoositakse vähktõbi hinnanguliselt umbes 3,2 miljonil ELi kodanikul; arvestades, et surmajuhtumite põhjustajaks on suuremas osas kopsuvähk, pärasoolevähk ja rinnavähk;
D. whereas cancer was the second most common cause of death in 2006, accounting for two out of ten deaths in women and three out of ten deaths in men, equating to approximately 3.2 million EU citizens diagnosed with cancer each year; whereas the deaths are due for the most part to lung cancer, colorectal cancer, and breast cancer,
E. arvestades, et Rahvusvahelise Vähiuuringute Agentuuri (IARC) hinnangul diagnoositakse igal kolmandal eurooplasel eluajal vähktõbi ning iga neljas eurooplane sureb selle haiguse tagajärjel;
E. whereas, according to estimates by the International Agency for Research on Cancer (IARC), one in three Europeans is diagnosed with cancer during their lifetime and one in four Europeans dies from the disease,
F. arvestades, et prognooside kohaselt haigestub 2010. aastal vähktõppe 3 miljonit eurooplast ja ligi 2 miljonit sureb selle haiguse tagajärjel, ning 2020. aastaks prognoositakse, et sel aastal haigestub vähki 3,4 miljonit eurooplast ja sellesse sureb üle 2,1 miljoni eurooplase;
F. whereas projections suggest that, in 2010, 3 million Europeans will develop cancer and nearly 2 million are expected to die of cancer, and projections for 2020 suggest that 3.4 million Europeans will develop cancer and over 2.1 million will die as a result of the disease,
G. arvestades, et kõige sagedamini esinevad vähktõve liigid on meestel ja naistel erinevad ning et naised põevad peamiselt rinna-, emakakaela-, emakakeha-, munajuha-, munasarja- ja tupevähki, kuid sageli ka mao- ja pärasoolevähki; arvestades, et paljudes Euroopa riikides esineb rinnavähki naistel, sealhulgas ka noorematel naistel, järjest sagedamini ning et igal aastal haigestub ELis rinnavähki 275 000 naist;
G. whereas the most frequent types of cancer differ between women and men, and women are mostly affected by breast, cervical, endometrial, fallopian tube, ovarian and vaginal cancer but also often by stomach and colorectal cancers; whereas the incidence of breast cancer is rising among women in many European countries, also affecting younger women, and 275 000 women in the EU contract breast cancer each year,
H. arvestades, et vähivastast võitlust tuleks käsitada tervishoiustrateegia olulise osana;
H. whereas the fight against cancer should be considered to be an essential part of the Health Strategy,
I. arvestades, et umbes 30 protsenti vähktõvejuhtudest on varase diagnoosimise ja ravi korral võimalik ennetada ning selle tagajärgi leevendada, samas kui naistele suunatud sõeluuringuprogrammide tõhusus on liikmesriigiti erinev ja sõltub naissoost elanikkonna hõlmatusest sõeluuringutes, mammograafia kättesaadavusest ja kvaliteedist, ravist ja muudest teguritest;
I. whereas about 30% of cancers may be prevented and the consequences reduced by early detection and treatment, while the effectiveness of national screening programmes for women varies and depends on the coverage of the female population, accessibility to and the quality of mammography, treatment and other factors,
J. arvestades, et lapseeas tekkivat vähktõbe, mis on peamine noorte surma põhjustav haigus, on võimalik edukalt ravida – ellujäämise määr küünib 80 %ni;
J. whereas childhood cancer, the leading cause of death from disease in the young, can be successfully treated to achieve an 80% survival rate,
K. arvestades, et ennetustegevus hõlmab nii esmahaigestumuse ennetust kui ka teisest ennetust sõeluuringu ja varase diagnoosi teel;
K. whereas prevention involves both primary prevention of incidence and secondary prevention via screening and early detection,
L. arvestades, et esmane ennetus võib aidata tervist oluliselt parandada rahvastikupõhise sekkumise ja tervislikke eluviise edendavate meetmete teel;
L. whereas effective primary prevention can greatly contribute to improving health through population-based interventions and measures to encourage healthy lifestyles,
M. arvestades, et ennetus hõlmab nii esmahaigestumuse ennetust, mida saab saavutada, vähendades rahvastiku kokkupuudet keskkonnas leiduvate vähiga seotud saasteainetega, lisaks teisest ennetust sõeluuringu ja varase diagnoosi teel;
M. whereas prevention involves both primary prevention of incidence, which can be accomplished by reducing population exposure to cancer-related contaminants in the environment, in addition to secondary prevention via screening and early detection,