natgillin/translations-raw huggingface dataset:
83. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid osaleksid G20 raamistikus ka edaspidi avameretegevust käsitlevates algatustes, võttes seejuures arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS);
Urges the Commission and the Member States to continue to contribute to offshore initiatives within the framework of the G20, while taking into consideration the United Nations Convention on the Law of the Sea (UNCLOS);
85. rõhutab, kui tähtis on täielikult jõustada 1994. aasta ratifitseerimata Vahemere avamere protokoll, mis taotleb uurimis- ja käitlemistegevusest tuleneva saaste eest kaitsmist;
Stresses the importance of bringing fully into force the un-ratified 1994 Mediterranean Offshore Protocol, targeting protection against pollution resulting from exploration and exploitation;
Omamaised nafta- ja maagaasivarud annavad olulise panuse ELi energiatarbimisse ja energiajulgeolekusse.
Indigenous supplies of oil and gas provide an important contribution to the EU’s energy consumption and energy security.
ELis toodetakse üle 90 % naftast ja 60 % gaasist avamerel.
In the EU over 90% of oil, and 60% of gas, is produced via offshore operations.
See tegevus ei ole üle ELi võrdselt jaotunud ja suur osa tootmisest toimub Põhjamerel.
Activity is not uniformly distributed across the EU and the large majority of operations take place in the North Sea.
ELis annab kaks riiki üle 80 % toornaftatoodangust
Within the EU, two Member States alone account for about 80% of crude oil production
Ühendkuningriik ja Taani , samas kui Norra toodab rohkem kui EU27 kokku.
UK & DK whilst Norway produces more than the entire EU27.
Mitte kogu avamere nafta- ja gaasitootmine Euroopa vetes ei toimu ELi kontrolli all olevates vetes.
Not all offshore oil and gas activity in European waters occurs in EU-controlled waters.
Näiteks Vahemeres toimub märkimisväärne osa uute maardlate otsimisest Põhja-Aafrika ranniku, eeskätt Egiptuse ja Liibüa lähistel.
In the Mediterranean Sea, for example, there is significant exploration activity off the coast of North Africa, particularly off Egypt and Libya.
Katastroof Deepwater Horizoni naftaplatvormiga on sundinud kõiki, kes tegelevad nafta ja gaasi otsimise ja ammutamisega avamerel, oma tööstusharu ohutust ümber hindama.
The Deepwater Horizon disaster prompted all those involved in the exploration and extraction of offshore oil and gas to reassess the safety of their industry.
Lisaks teistele on ka BP Deepwater Horizoni naftalekke ja avamerepuurimise riiklik komisjon (National Commission on the BP Deepwater Horizon Spill and Offshore Drilling) esitanud mitmeid soovitusi, millest paljud on juba ellu viidud.
The National Commission on the BP Deepwater horizon spill and Offshore drilling , among others, made a series of recommendations, many of which have been implemented already.
Mõju ELile ei ole nii selge; paljud Ameerika Ühendriikide valitsusele esitatud soovitused käsitlevad tavasid, mis teatavates ELi osades on olnud kasutusel juba üle 20 aasta.
The implications for Europe are less clear; many of the recommendations for the U.S regime reflect practices that have been prevalent in parts of the E.U. for 20 years or more.
Euroopal on Põhjameres kauaaegne tootmine, mis sageli toimub hästi väljaarendatud maardlates, mille tegevuse üle tehakse järelevalvet arenenud ja edasiarenevas regulatiivses õigusraamistikus.
Europe has, in the North Sea, mature industries operating in often well-developed fields, under the oversight of mature and evolving regulatory regimes.
Üks esimesi soovitusi riikliku komisjoni aruandes on järgmine:
One of the first recommendations in the National Commission’s report reads:
„Siseministeerium peaks töötama välja ennetava, riski- ja tulemuspõhise käsituse, mis oleks kohandatud iga konkreetse rajatise, tegevuse ja keskkonnaga ning sarnaneks Põhjamere „riskianalüüsi” kontseptsioonile.”
"The Department of the Interior should develop a proactive, risk-based performance approach specific to individual facilities, operations and environments, similar to the “safety case” approach in the North Sea."
Ettekirjutavad režiimid on oma olemuselt reageeriva iseloomuga ega aita kaasa poliitika ja tavade pidevale täiustamisele, mis on vajalik selleks, et pidada sammu järjest napimate ja vähem ligipääsetavate süsivesinike varude otsimisega tegeleva tööstuse arenguga.
Prescriptive regimes are fundamentally reactive, unable to drive the continuous improvement in policies and practices necessary to keep pace with an evolving industry chasing scarcer, and less accessible, hydrocarbon reserves.
Selle asemel tuleks projekte hinnata ükshaaval konkreetse kohaga seotud keskkonna- ja tehniliste tingimuste alusel.
Instead, projects must be assessed individually on the basis of site-specific environmental and technical conditions.
Kõrge rõhu ja/või kõrgete temperatuuridega kaevudega seotud ohud on teistsugused nende kaevude ohtudest, millesse nafta ammutamiseks on vaja rõhku lisada.
HPHT wells pose different risks to those where pressure needs to be introduced to extract oil.
Kuigi vee sügavus mõjutab kindlasti puurimise ja reostuse ennetamise meetmete tehnilist raskusastet, ei saa öelda, et igasugune „sügav meri” on ohtlik ja kogu „madal meri” on ohutu.
Whilst water depth certainly influences the technical challenge of drilling and pollution-response efforts, not all ’deepwater’ is dangerous and not all ’shallow-seas’ are safe.
Riskianalüüs on riskipõhine ja konkreetse kohaga seotud käsitus, mille põhjal ettevõtjad peavad tõestama asjaomastele tervishoiu-, ohutus- ja keskkonnaasutustele, et kõiki riske on arvesse võetud ja vajalikud kontrollimehhanismid rakendatud.
The ’safety case’ is a risk-based, site-specific approach which requires operators to demonstrate to the relevant national health, safety and environmental authorities that all risks have been considered and controls implemented.
Kõik jääkriskid peaksid vastama ALARP põhimõttele
Any residual risks should correspond to the ALARP principle.
Regulatiivsete „pidepunktidega” enne puurimist tagatakse, et tegevus ei ole automaatne ja sellega ei saa alustada enne, kui riske on kaalutud ja leevendatud.
Regulatory ’hold-points’ prior to drilling ensure that activity is not automatic but that operations cannot commence until risks have been considered and mitigated.
Uute ettepanekutega ei tohi vähendada selliste liikmesriikides juba olemasolevate õigusnormide tõhusust, vaid pigem tuleks nendega saavutada parimate tavade laiendamine kõikidesse ELi vetesse ja tagada nende range rakendamine.
Any new proposal must not diminish the effectiveness of such regulatory standards already in place in Member States, but rather look to extend best-practice to all EU waters, whilst ensuring it is rigorously implemented.
Ameerika Ühendriikides on lubade väljastamine ning tervishoiu- ja ohutusküsimused ühe ja sama asutuse pädevuses.
In the U.S. licensing and health and safety functions were consolidated in a single agency.
See on tekitanud sisepingeid, segadust eesmärkide suhtes ja vastuvõtlikkust välismõjudele.
This led to internal tensions, a confusion of goals and made it susceptible to outside influence.
Seetõttu on soovitatav, et liikmesriigid hoiaksid lubade väljastamise tervishoiu- ja ohutusküsimustest eraldi.
It is therefore advisable that Member States separate the licensing process from health and safety issues.
Õigusraamistiku üldiseloomu määramine on tähtis, kuid õigusaktid saavad olla mõjusad ainult siis, kui tagatakse nende täitmine.
Setting the tone of the regulatory framework is important but any legislation is only effective if it is well enforced.
Seetõttu on korrapärane kontroll spetsialistide poolt, kes tunnevad hästi konkreetseid puurimistingimusi ja keda ettevõtjad usaldavad, vastavuse tagamisel äärmiselt suure tähtsusega.
To this end, regular inspection by specialists, well acquainted with the particular drilling conditions and trusted by the operators, is essential to ensure compliance.
Niisuguseid kõrgelt kvalifitseeritud ja eeskätt märkimisväärsete kogemustega kontrollijaid on vähe ja nad on õigusnormide täitmiseks väga olulised.
Such highly-trained inspectors, especially those with significant experience, are a scarce regulatory resource.
Kõikides algatustes, milles kontrollijaid lähetatakse või vahetatakse või kus toimub piiriülene kontroll, tuleks selle tõsiasjaga arvestada ja väärtustada kontrollijaid seeläbi, et olulisi ressursse ei suunata mujale.
Any initiatives that second, exchange, or even create cross-border, inspectors should acknowledge this reality and add value rather than drain vital resources.
Kuigi liikmesriigid, kelle tootmine avamerel on piiratud, võivad kontrollifunktsiooni ühendamisega saavutada mastaabisäästu, ei tohi see olla ettekääne nõrgema kontrolli tegemiseks.
Whilst there may be economies of scale for Member States with limited offshore activity to share inspectorates this must not be an excuse for lower levels of oversight.
Tööstusharu maksab oma tegevuse reguleerimise kulud kinni; põhiküsimuseks on pigem regulatiivsete ressursside nappus, mitte nende maksumus.
The industry pays the costs of regulating its activity; the relevant issue is more likely to be the scarceness of regulatory resources, rather than their cost.
Üks eritähelepanu vääriv antud tegevusalaga seotud kaalutlus on see, et puurkaevu ohutuseks nii maismaal kui ka avamerel on vaja alaliselt kaht kontrollitud barjääri.
A specific operational consideration which merits particular mention is that fundamental well safety, both onshore and offshore, requires two tested barriers at all times.
Seadmeid, nagu automaatsed sulgeseadmed, tuleb sageli kontrollida.
Equipment, such as blowout preventers should be tested frequently.
Tuleb teha kõik, et arendada dialoogi ja ergutada ühisalgatusi riiklike pädevate asutuste vahel, võttes eeskujuks NSOAFi
Every effort should be made to foster dialogue, and encourage joint initiatives, between national competent authorities, with the NSOAF
North Sea Offshore Authorities Forum. .
North Sea Offshore Authorities Forum. as a model.
Ka Vahemerel, Läänemerel ja Mustal merel võiks kasu olla sarnase iseloomuga foorumist, kus reguleerivad asutused hindavad tööstusharu suundumusi ja parimaid tavasid, reageerivad intsidentidele ja levitavad teadmisi, muu hulgas rahvusvaheliste auditiprojektide algatamisega ning luues töörühmi, kes korrapäraselt täiskogu foorumil aru annavad.
The Mediterranean, Baltic and Black seas can benefit from an equivalent forum where regulators assess industry trends and best-practice, react to incidents and spread knowledge, inter alia, by undertaking multi-national audit projects and establishing working groups reporting to regular plenaries.
Et nende foorumite töö oleks tulemuslik, tuleks neisse kaasata kõik asjaomased riiklikud pädevad asutused olenemata sellest, kas nad on ELis või sellest väljaspool.
To work effectively, these forums should incorporate all relevant national competent authorities, irrespective of whether they’re in the EU or not.
Tuumatööstuses on intsidentidest teatamine Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile kohustuslik.
In the nuclear industry incident-reporting to the IAEA is mandatory.
ELi õigusaktide kohaselt tuleb teatada tsiviillennundusintsidentidest ning Teadusuuringute Ühiskeskuse määramisega keskandmebaasiks tagatakse, et kogu teavet oleks võimalik analüüsida ja levitada.
EU legislation mandates occurrence reporting for civil aviation, ensuring that all information can be analysed and disseminated by tasking the JRC as a central repository.
Nt OSPAR „Report on Discharges, Spills and Emissions” ja kuigi mitteregulatiivsete kanalite kaudu võidakse levitada teavet, millest õppida,
OSPAR 'Report on Discharges, Spills and Emissions' and whilst non-regulatory channels can disseminate ensuing lessons
NSOAFi „ohutusbülletäänid”. on siiski veel ruumi täiendavateks meetmeteks, eelkõige ülemaailmsel tasandil.
NSOAF's 'safety bulletins'. there still appears to be scope for further measures, especially on a global scale.
Riiklikud pädevad asutused peaksid koondama intsidentide kohta saadud teabe ja avaldama selle aegsasti, pöörates tähelepanu äriliselt tundlikule teabele.
National competent authorities should collate information from incident-reporting, and publicise it in a timely way, with due regard for commercially sensitive information.
Komisjon peaks enne uute piiriüleste algatuste vajaduse hindamist hindama olemasolevate teabekanalite tõhusust.
The Commission should assess the efficacy of the various existing information channels before assessing the need for any new cross-border initiatives.
Töötajate kaasamine
Workforce engagement
Tugeva ohutuskultuuri loomiseks on ülioluline kaasata avameretöötajad tervishoiu- ja ohutusalgatustesse, sest just nemad on sageli need, kes kõige paremini näevad, mis takistab tervishoiu ja ohutuse parandamist.
To develop a rigorous safety-culture, it is vital to engage the offshore workforce in health and safety initiatives, as they are often the best placed to identify barriers to improved health and safety performance.
Ühendkuningriigi programm Step Change in Safety loodi selleks, et luua tugev ohutusküsimustesse suhtumise kultuur, mis saavutataks töötajate kaasamise, ühtsete standardite väljatöötamise ja parimate tavade avaldamisega.
The UK’s Step Change in Safety programme was established to foster a strong cultural attitude around safety, by engaging with the workforce, developing common standards and publishing best practice.
Ohutusalane väljaõpe
Safety training
Avamere nafta- ja gaasitööstuse töötajate tervise- ja ohutusnäitajad on pidevalt paranenud.
The offshore oil and gas industry boasts an improving health and safety record for personnel.
Töötajate ohutusele keskendumisel ei tohiks siiski tootmistegevusele kehtestatud korrast kõrvale kalduda, eelkõige seoses katastroofide ennetamise ja ohjamisega.
However, focus on the safety of personnel should not detract from that of procedures, especially in the scope of disaster prevention and management.
Range väljaõpe katastroofide ohjamise stsenaariumide alal on ülioluline.
Robust training for disaster-management scenarios is vital.
Näiteks on kogu maailmas juba tavaks saanud, et kõik puurimisega tegelevad töötajad peavad läbima puurkaevude käitamise teemalised kursused (mis sisaldavad väljaõpet katastroofidele reageerimise stsenaariumide alal).
For example, globally it is already standard for all drill operators to undergo well control courses (which include training to react to disaster scenarios).
Tundub, et paljud Deepwater Horizoni katastroofiga seotud vead ohutuse vallas olid tingitud just nimetatud tegevusalaga seotud kultuurilistest aspektidest.
Many of the safety failures of the Deepwater Horizon disaster seemed to derive from cultural aspects of that operation.
Halvimaks valmistumine
Anticipating the worst
Tegevuskohaga seotud valmisolekukava esitamine, arutamine ja heakskiitmine peaksid olema regulatiivse protsessi tähtsaks osaks.
The submission, consultation, and approval of a site-specific contingency plan should be a vital step of the regulatory procedure.
Sellistes kavades tuleks määratleda potentsiaalsed ohud, hinnata reostusallikaid ja reostuse mõju ning kirjeldada reageerimisstrateegiat, mis võib hõlmata kaitsekaevu puurimise kavasid ja reageerimiseks vajalike seadmete loetelu.
These plans should: identify potential hazards; assess pollution sources and effects; outline a response strategy, which may include drilling plans for a relief well and identify appropriate response equipment.
Enne valmisolekukava heakskiitmist ei tohi tegevust alustada.
No operations should start until a contingency plan has been approved.
Keeruliste kaevude või puurimistingimuste puhul tuleks valmisolekukava hinnata üheaegselt muude seadusjärgsete heakskiidumenetlustega.
For complex wells, or challenging drill conditions, the contingency plan should be assessed at the same time as other regulatory approval processes.
Deepwater Horizoni katastroofi mõju oli sobivate reostuse likvideerimise seadmete nappuse tõttu ulatuslikum.
The impact of the Deepwater Horizon disaster was magnified by a lack of appropriate containment equipment.
Konkreetselt võiks antud katastroofist õppida, millised varusüsteemid ja reostuse likvideerimise vahendid tuleks kavandada.
Concrete lessons from this disaster should inform the design of stand-by systems and equipment for recovery purposes.
Teave selle kohta, kuidas paremini reageerida kriisile tulevikus, on üks peamisi aruteluteemasid sellistel foorumitel, nagu GIRG
How to better react to a future crisis is one of the key areas for discussion across forums such as GIRG
Global Industry Response Group ja OSPRAG
Global Industry Response Group and OSPRAG
Oil Spill Prevention and Response Group .
Oil Spill Prevention and Response Group .
Ühisalgatused töötada välja asjakohased reostuse piiramise ja kogumise seadmed on juba kandnud vilja – OSPRAG tellis hiljuti sulgeseadme, mis peaks puuraugu Ühendkuningriigi mandrilaval toimuva lekke korral sulgema.
Joint initiatives to develop appropriate containment and recovery equipment are already bearing fruit - OSPRAG has recently commissioned a ’cap’ that could close off a well in the event of a blowout, for use on the UKCS.
Töötusharu ja reguleerivad asutused peaksid tagama, et sarnased seadmed oleksid kasutada ka Vahemerel.
The industry and regulators should ensure similar equipment is available in the Mediterranean Sea.
Kui Euroopa Meresõiduohutuse Ameti asutamismääruse läbivaatamise tulemusena lisatakse määrusesse ka avamere nafta- ja gaasitootmisest põhjustatud reostuse likvideerimine, peaks amet koondama andmed reageerimiseks vajalike ressursside olemasolu kohta tööstuses ja vastavate riiklike vahendite kohta.
In the context of the review of EMSA’s founding regulation to cover response to pollution arising from offshore oil and gas activities, the Agency should collate inventories of industry response-resources as well as public assets.
Esialgset reageerimist Deepwater Horizoni katastroofile iseloomustavad segadus vastutusvaldkondades ja riigi kontrolli puudumine ning avalikkusele antava teabe vastuolulisus.
The initial stages of the response to the Deepwater Horizon disaster were characterised by confused responsibilities and a lack of government oversight, as well as inconsistent public information.
ELis toimuv liikmesriigi jaoks piisavalt ulatuslik naftaleke sunniks liikmesriike välja töötama riiklikke valmisolekukavasid, milles on täpsustatud käsustruktuurid, sidekanalid ja kavad riiklike ja tööstusettevõtete vahendite kasutamiseks.
A spill of national significance in the EU should trigger National Contingency Plans which detail command structures, communication channels and plans for the deployment of national assets alongside industry efforts.
Iga katastroofi potentsiaalset maksumust mõjutavad mitmed tegurid, mis on seotud puuraugu iseloomuga (reservuaari suurus, rõhk, temperatuur jne), keskkond üldisemalt ja reageerimise laad, eeskätt selle kiirus.
The potential cost of any disaster is affected by a number of factors, related to the nature of the well (size of the reservoir, pressure, temperature etc.), the wider environment, and the nature of the response - critically, the speed of response.
ELis põhineb keskkonna-alane vastutus „saastaja maksab” põhimõttel.
Environmental liability in the EU is based on the ’polluter-pays’ principle.
On vaja õigusmehhanismi, mis tagaks, et käitajal oleksid enne tegevuse alustamist piisavad rahalised vahendid selle nõude ja ka muude kohustuste täitmiseks.
Assuring that operators have sufficient financial resources to satisfy this requirement, as well as their other liabilities, is an important regulatory check prior to the start of operations.
Siiski ei tohi õiguslikud tõkked selles valdkonnas olla nii suured, et see tegevusala jääks suletuks väiksematele, sageli kitsamalt spetsialiseerunud ettevõtjatele.
However, the regulatory hurdles in this area must not be so high as to effectively shut off the industry to smaller, and often specialised, operators.
Kui suured rahvusvahelised ettevõtted leiavad järjest sagedamini, et mõne sissetöötatud maardla edasine käitamine on ebamajanduslik, siis väiksemad ettevõtjad võivad need sageli üle võtta, säilitades niiviisi investeeringud ja laiendades tootmist.
Whilst large multinational companies increasingly find it uneconomic to continue exploiting some of the established fields, smaller operators can often take over these assets, maintaining investment and extending supply.
Järjepidev investeerimine on ülioluline, et aidata peatada tootmise vähenemist ELi vanemates avamere nafta- ja gaasimaardlates.
Continued investment is vital to help arrest the decline in production from mature offshore oil and gas operations in the EU.
Oligopol avamere nafta- ja gaasitootmises ei täida ELi majanduslikke, keskkonna-alaseid ja energiavajadusi just kõige paremini.
The EU’s economy, environment and energy needs are not best served by an oligopoly in the offshore sector.
OPOL on Põhjamere vastastikune tagatisskeem, millega kohustatakse ettevõtteid aktsepteerima ranget mittesüülist vastutust reostamisega tekitatud kahju eest ning hüvitama parandusmeetmed, kusjuures praegu on vastutuse piirmäär 250 miljonit USA dollarit intsidendi kohta.
OPOL is a mutual guarantee scheme in the North Sea that binds industry members to accept strict, ’no fault’ liability for pollution damage and reimbursement of remedial measures, with a current limit of liability of $250m per incident.
See arv ei ole koguvastutuse ülemmäär.
This figure is not a liability 'cap'.
Selline skeem annab mehhanismi nõuete õiges järjekorras rahuldamiseks ja stiimuli kõigile osapooltele võtta kohe kasutusele parandusmeetmed.
Such a scheme offers a mechanism for the orderly settlement of claims, and incentivises immediate remedial action by all parties.
Riski vastastikune iseloom aitab tõsta käitajate omavahelist kontrolli ja järelevalvet.
This mutualisation of risk contributes to a degree of ’self-policing’ and oversight amongst operators.
Skeem sõltub sarnastes kohtades tegutsevate osapoolte vahelisest usaldusest.
The scheme depends on trust developed when the participants operate in a similar location.
OPOLi laiendamine muudes ELi meredes asuvatele avameremaardlatele tundub ebakohane, kuid arvestades sellest skeemist saadavat kasu, tuleks luua võrdväärsed skeemid ka muudes ELi vetes tegutsevatele käitajatele.
It seems inappropriate to extend OPOL itself to offshore facilities in other EU seas but given the benefits equivalent schemes should be created for operations in other EU waters.
ELi vete suhtes kohaldatakse suurt hulka rahvusvahelisi õigusakte.
A large body of international law governs EU waters.
ELi tasandi meetmeid tuleks aga tervitada vaid siis, kui need annavad lisandväärtust.
Any EU-level measures are only to be welcomed should they add additional value.
Kuigi antud tööstusharu peaks tagama, et sama kõrgeid standardeid järgitakse kogu maailmas, oleks ebapraktiline muuta see kohustuseks ettevõtetele, kelle peakorter on ELis.
Whilst the industry should ensure that they operate to uniformly high standards across the globe, obligating this on companies with headquarters in the EU appears impractical.
Isegi kui jätta kõrvale võimalikud õiguslikud probleemid, ei suudaks riiklikud pädevad asutused ettevõtete tegutsemist üle kogu maailma kontrollida.
Notwithstanding potential legal issues, it is unfeasible for national competent authorities to monitor the global operations of companies.
On ka küsitav, millist mõju avaldaks ülemaailmsetele ohutusstandarditele see, kui järjest suurem osa maailma tootmisest oleks kas valitsuste või riigile kuuluvate ja reguleeritavate riiklike ettevõtete kontrolli all.
It is also questionable as to the impact this would have for global safety standards when an increasing majority of global production is controlled by government, or state-owned, and regulated, national oil companies.
Rahvusvaheliste pingutuste toetamine G20 tasandil – eeskirju, standardeid ja menetlusi puudutavate heade tavade jagamine – on palju parem ja realistlikum lähenemisviis.
A better, and more realistic, approach is to support international efforts at the G20-level to share good practice in regulations, standards and procedures.