natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ma leian, et see viga tuleb parandada; stabiilsuse ja kasvu pakti tuleb tugevdada.
I consider that this needs to be repaired; the Stability and Growth Pact needs to be strengthened.
Lisaks tõi kriis päevavalgele tõsiasja, et majandus- ja rahaliit on halvasti tasakaalustatud.
In addition, the crisis revealed the fact that the EMU has been badly balanced in the past.
Kuna lähtuvalt poliitilisest alusest on rahaliidu riikide majanduspoliitika integreerimata, sai kontrollimatult areneda märkimisväärne tasakaalustamatus euroala riikide vahel ning euroalal puudus kokkulepitud kriisijuhtimise mehhanism, mistõttu on raske reageerida kiiresti ja jõuliselt niisugustele probleemidele nagu Kreeka kriis.
The politically founded lack of integration of economic policies in the monetary Union made the unchecked evolvement of substantial economic imbalances between the euro area countries possible and left the euro area without a predefined crisis management mechanism which in turn makes a rapid and strong response to a challenge like the Greek crisis difficult.
Euroala peab selle tasakaalustamatuse likvideerima, et ohjeldada praegust kriisi ja hoida ära uue tekkimine.
The euro area will need to solve this imbalance to stem this crisis and to prevent a new one.
Järelevalve reform
Supervisory reform
Lisaks näitas kriis, et turgusid ohustab süsteemne risk, mis oli siiani kontrollimata.
Additionally, the crisis showed that markets are prone to systemic risk which was yet unchecked.
Seepärast korraldab EL järelevalve ümber, asutades Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB), mis hakkab vastutama finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve eest Euroopa Liidus.
The EU is therefore reforming its supervisory arrangements, establishing a European Systemic Risk Board (ESRB) which will be responsible for the macro-prudential oversight of the financial system within the EU.
Teiseks asutab Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem (ESFS) kolm uut Euroopa järelevalveasutust, mis vahetavad välja praegused järelevalvekomiteed.
Second, The European System of Financial Supervisors (ESFS) will establish three new European Supervisory Authorities that will replace the existing supervisory committees.
Ma kiidan heaks need olulised sammud, mis aitavad vähendada kriisi ajal täiesti ilmseks saanud puudujääke järelevalves.
I welcome these important steps which will close the gap in supervision that became so clear in this crisis.
EKP hakkab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töös tihedalt osalema, andes analüütilist, statistilist, administratiivset ja logistilist tuge; samuti osalevad EKP üldnõukogu liikmed Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogus.
The ECB will be closely involved in the work of the ESRB by providing analytical, statistical, administrative and logistical support and by the participation of the members of the General Council of the ECB in the General Board of the ESRB.
Ehkki ESRB saab EKP teadmistest ja kogemustest kindlasti kasu, tekitab selline osalemine mõningasi kahtlusi EKP edaspidise sõltumatuse kohta.
Even though the ESRB will certainly benefit from the expertise of the ECB this involvement leaves some doubts about the future independence of the ECB.
Lahtiseks jääb küsimus, kes hakkab uues süsteemis otsuste eest vastutama.
Questions of liability for decisions in the new system remain open.
Peame endalt küsima, kuidas suhtuda võimalusse, et EKP antud soovitusel on negatiivsed tagajärjed, ning kuidas me saame olla kindlad, et EKP jääb uues süsteemis sõltumatuks.
We need to ask ourselves how we will deal with the possibility that a recommendation to which the ECB contributed will turn out badly and how we will make sure that the ECB remains independent in the new system.
EKP-le antavad uued ülesanded, mis on seotud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga, ei tohi mingil viisil kahjustada EKP sõltumatust.
The new tasks conferred upon the ECB with regard to the ESRB should not compromise the independence of the ECB in any way.
Sõltumatuse küsimus üldiselt ja ka konkreetselt ESRB osas on kindlasti tulevaste rahandusalaste dialoogide üheks teemaks; selle üheks põhjuseks on asjaolu, et Lissaboni lepingu jõustumisega 2009. aasta detsembris sai EKP ELi institutsiooni staatuse.
The question of independence in general as well as with regards to the ESRB in specific will certainly remain a topic for upcoming Monetary Dialogues, not least due to the new status of an EU institution conferred to the ECB by the entry into force of the Lisbon Treaty in December 2009.
Euroopa Parlament jääb peamiseks institutsiooniks, mille kaudu EKP on Euroopa kodanike ees aruandekohustuslik; seepärast suhtub parlament oma kohustusse kontrollida EKP tegevust veelgi tõsisemalt.
The European Parliament remains the primary institution through which the ECB is accountable to the European citizen; it will therefore take its task of scrutinising the ECB’s performance even more serious.
Arvestades seda uut staatust ja Euroopa Parlamendi kui kaasotsustaja rolli tähtsuse suurenemist Lissaboni lepinguga, sooviksin EKP aruandekohustust veelgi tugevdada ja kehtestada nõude, et nõukogu esitatud EKP juhatuse liikmekandidaadid läbiksid hääletuse Euroopa Parlamendis.
Given this new status and the increased importance of the European Parliament as co-decider due to the Lisbon Treaty, I would like to see the accountability of the ECB even strengthened by subjecting the candidates for the Executive Board of the ECB proposed by the Council to a vote by the European Parliament.
Hääletus parlamendis aitaks parimate kandidaatide valimisel rohkem rõhutada selliseid kriteeriumeid nagu kvalifikatsioon ja kogemus.
Such a vote in the Parliament would also put even more emphasis on criteria like qualification and experience in the procedure of choosing the best candidates.
Õigusaktide reform
Regulatory reform
Lisaks järelevalve korra uuendamisele tegeleb EL praegu ka regulatiivse finantsraamistiku läbivaatamisega, et kasutada laiemas plaanis kriisist saadud õppetunde.
In addition to the reform of the supervisory architecture, the EU is currently undertaking a revision of its financial regulatory framework to draw lessons from the crisis on a large scale.
See hõlmab mitmeid Euroopa Komisjoni ettepanekuid ettevaatusabinõude täiendamiseks, kriisi juhtimiseks ja varipangandussektori reguleerimiseks.
This includes a number of proposals of the European Commission to complete prudential arrangements, to manage the crisis and to regulate the shadow banking sector.
Siia kuuluvad pankade kapitali suurendamine, dünaamiliste sätete kehtestamine, suurema tähelepanu pööramine likviidsusele, väärtpaberistamise raamistik, tuletisinstrumentide ja boonuste reguleerimine, krediidireitingu agentuuride järelevalve, pangakriiside lahendamise fondi loomine ja muud meetmed.
Amongst these there are an increase in bank capital, the introduction of dynamic provisions, giving greater consideration to liquidity, a framework for securitisation, the regulation of derivatives and bonuses, the supervision of credit rating agencies or the introduction of a bank resolution fund and others more.
Paljud neist ettepanekutest on tervitatavad, kuid ma ei pea neid kõiki vajalikuks, mõned võivad olla isegi kahjulikud, kuna toovad kaasa ülereguleerimise.
Many of these proposals are to be welcomed, but I would consider not all as necessary, some might even have the harmful potential and a tendency of over-regulation.
Ma jagan muret meie usaldatavusnormatiivide, regulatiivsete, raamatupidamis- ja maksueeskirjade protsükliliste aspektide pärast, kuid minu arvates ei tohiks me unustada, et finantsmajandus ja reaalmajandus on väga tihedalt seotud.
I share concerns about the pro-cyclical aspects of our regulatory, prudential, accounting and taxation rules, but in my opinion, we should not forget about the very close link between financial and real economy.
Alati, kui me reguleerime finantsmajandust – mis on paljudes aspektides vajalik – mõjutab see ka reaalmajandust.
Whenever we regulate financial economy - which is in many aspects necessary - this will also affect real economy.
Teiseks, peaksime pidama silmas, et finantsmajandus on ülemaailmne ning ka finants- ja majanduskriis on ülemaailmne.
Second, we should also keep in mind that the financial economy is a global one and the financial and economic crisis is a global one.
Seepärast peame vähendama oma finantssüsteemi haavatavust ülemaailmsel tasandil ja kriisist saadud õppetunde tuleb samuti rakendada ülemaailmsel tasandil, et parandada riskijuhtimise kvaliteeti ja finantsturgude läbipaistvust.
We therefore need to reduce the fragility of the financial system on global level and lessons from the crisis need to be drawn on global level to improve the quality of risk management and the transparency of financial markets.
Rahvusvaheline ja eelkõige atlandiülene koostöö on seepärast otsustava tähtsusega.
International and above all transatlantic cooperation is therefore crucial.
Ma leian, et hinnates tähelepanelikult ja sõltumatult kõiki õigusloomereformi ettepanekuid, peaks Euroopa Parlament seda meeles pidama.
I think, the European Parliament should have this in mind, while having a close and independent look on all proposals for regulatory reform.
Regulatiivse finantsraamistiku läbivaatamine koos struktuuriliste reformidega, et muuta majandusliit sama edukaks nagu rahaliit, muudavad euroala tugevamaks.
The revision of the financial regulatory framework together with a structural reform process to make economic union a comparable success to monetary union will strengthen the euro area.
See on tõsine ülesanne, kuid kui see meil õnnestub ja me saame majanduskasvu niimoodi taastada, võib euroala sellest kriisist väljuda isegi tugevamana kui enne.
This is a big challenge, but if we succeed and manage to revive economic growth in this way, the euro area can come out of the crisis even stronger than it was before.
Eesti taotlus ühineda euroga on hea märk ja näitab, et usaldus euro vastu püsib isegi kriisiajal.
The request of Estonia to adopt the euro is a good sign and shows the confidence in the euro that still exists even in this time of crisis.
Lisaks võib euroala koguni õppida Eestilt, kelle majandusnäitajad on kriisi ajal ja sellest hoolimata üsna märkimisväärsed.
Furthermore, the euro area may even learn from Estonia, whose economic performance during and in spite of the crisis is rather remarkable.
Kuigi ma tervitan euroala laienemist, sooviksin tuletada meelde, et Maastrichti kriteeriumite täitmine on euroga liitumise eeltingimuseks ning see peab ka edaspidi nii jääma, nagu oli Eesti puhul.
Even though I welcome this enlargement of the euro zone, I would like to recall that the compliance to the Maastricht criteria is a precondition for euro membership and needs to be kept as such for any future enlargement, like it was for Estonia.
Eriti nüüd, kus euro on maailmaturul tugeva surve alla sattunud, peaksime pühenduma Maastrichti kriteeriumite täitmisele, kuna need on majandus- ja rahaliidu ning euro alustalaks.
Especially today where the euro has come under heavy pressure on the global market, we should commit to the Maastricht criteria as the backbone of the EMU and the euro.
Euro potentsiaal sai selgeks 2009. aastal, kui seda peeti USA dollari nõrkust arvestades maailma valuutaturu uueks võimalikuks liidriks.
The potential of the euro became clear in 2009 when it was, in view of the weakness of the USD, even considered as a possibility for a new global lead currency.
Minu arvates ei pea euro saama tingimata maailma juhtivaks valuutaks, kuid praegune nõrkus on häiriv.
In my opinion, the euro does not necessarily have to become the global lead currency, but the current weakness is disturbing.
Eurot rõhub raskelt valitsemissektori eelarve puudujääk, mis suurenes juba 2009. aastal 78,7%ni SKPst.
The government deficits which increased to 78.7% of GDP already in 2009 weigh heavily on the euro.
Usun siiski, nagu ma juba märkisin, et EL ja euroala võivad praegusest kriisist välja tulla ja seda isegi tugevamana.
However, I believe, as I mentioned, that the EU and the euro area can come out of this crisis and even can come out stronger.
Me peame tegema õigeid järeldusi, me peame viima majandus- ja rahaliidu tasakaalu, me vajame finantsturgudel rohkem läbipaistvust ja paremat riskijuhtimist ning peame taastama avalikkuse usalduse.
We need to draw the right lessons, we need to rebalance the EMU, we need more transparency and a better risk management in the financial markets and we must rebuild public confidence.
See on väga raske ülesanne, kuid läbi aegade on EL alati kõige enam arenenud siis, kui on tulnud ületada raskusi.
This is a huge challenge, but throughout its history, the EU has always proven to develop best when it faced challenges.
Seega kujutab kriis endast ka võimalust.
This crisis therefore also presents an opportunity.
Me peaksime sellest kinni haarama.
We should grasp this opportunity.
AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö 2009. aastal
on the work of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly in 2009
AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta 2009. aastal
on the work of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly in 2009
– võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal (Cotonou partnerlusleping)
– having regard to the partnership agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific group of states (ACP), of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 (Cotonou Partnership Agreement)
– võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töökorda, mis võeti vastu 3. aprillil 2003. aastal
– having regard to the Rules of Procedure of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly (JPA), adopted on 3 April 2003
– võttes arvesse 20. detsembril 2005. aastal allkirjastatud Euroopa arengukonsensust
– having regard to the European Union Consensus on Development, signed on 20 December 2005
– võttes arvesse arengusõbralikke majanduspartnerluselepinguid käsitlevat Kigali deklaratsiooni, mille parlamentaarne ühisassamblee võttis vastu 22. novembril 2007. aastal Kigalis (Rwandas)
– having regard to the Kigali Declaration for development-friendly Economic Partnership Agreements (EPAs), adopted by the JPA on 22 November 2007 in Kigali (Rwanda)
ELT C 58, 1.3.2008, lk ;
OJ C 58, 1.3.2008, p.
– võttes arvesse 26. veebruaril 2009. aastal Georgetownis (Guyana) toimunud parlamentaarse ühisassamblee Kariibi piirkondlikul koosolekul vastu võetud Georgetowni kommünikeed
– having regard to the Georgetown Communiqué adopted on 26 February 2009 in Georgetown (Guyana) at the JPA Caribbean regional meeting
– võttes arvesse 30. oktoobril 2009. aastal Ouagadougous (Burkina Faso) toimunud parlamentaarse ühisassamblee Lääne-Aafrika piirkondlikul koosolekul vastu võetud Ouagadougou kommünikeed
– having regard to the Ouagadougou Communiqué adopted on 30 October 2009 in Ouagadougou (Burkina Faso) at the JPA West Africa regional meeting
– võttes arvesse 18. detsembril 2007. aastal allkirjastatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas
– having regard to the European Consensus on Humanitarian Aid signed on 18 December 2007
Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni ühisavaldus: “Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas” (ELT C 25, 30.1.2008, lk 1). ;
Joint Statement by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the European Commission, entitled: ‘The European Consensus on humanitarian aid’ (OJ C 25, 30.1.2008, p.
– etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemide kohta AKV ja ELi riikides
– on challenges to the democratic accommodation of ethnic, cultural and religious diversity in ACP and EU countries
– majanduspartnerluslepingute ja nende mõju kohta AKV riikidele
– on Economic Partnership Agreements and their impact on ACP States
– kliimamuutuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele
– on the social and environmental consequences of climate change in ACP countries
– Cotonou partnerluslepingu rolli kohta AKV riikide toidu- ja finantskriisi käsitlemisel
– on the role of the Cotonou Partnership Agreement in addressing the food and financial crisis in ACP countries
– rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamise ja edendamise kohta Somaalias
– on establishing and promoting peace, security, stability and governance in Somalia
– ülemaailmse juhtimise ja rahvusvaheliste institutsioonide reformi kohta
– on global governance and the reform of international institutions
– finantskriisi mõju kohta AKV riikidele
– on the impact of the financial crisis on the ACP States
– sotsiaalse ja kultuurilise integratsiooni ja noorte osaluse kohta
– on social and cultural integration and participation of young people
– kliimamuutuse kohta
– on climate change
– olukorra kohta Madagaskaril
– on the situation in Madagascar
– võttes arvesse arengukomisjoni raportit ( A7-0315/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Development ( A7‑0315/2010 ),
A. arvestades, et parlamentaarse ühisassamblee liikmed väljendasid 2009. aasta aprillis Prahas (Tšehhi Vabariik) ja 2009. aasta detsembris Luandas (Angola) toimunud korraliste istungjärkude sõnavõttudes muret majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste viimase aja seisu pärast;
A. whereas the JPA members expressed their concerns about the latest developments in the EPA negotiation during their regular session debates in April 2009 in Prague (Czech Republic) and December 2009 in Luanda (Angola),
B. arvestades, et vastu on võetud eespool nimetatud määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega nähakse ette ka AKV riikide suhtes kohaldatavad temaatilised programmid ja kaasnevate meetmete programm suhkruprotokolliga liitunud AKV riikidele;
B. whereas the abovementioned Regulation (EC) No 1905/2006, which provides for thematic programmes also applicable to ACP countries and a programme of accompanying measures for Sugar Protocol countries, has been adopted,
C. arvestades 2007. aasta juunis parlamentaarse ühisassamblee Wiesbadeni istungjärgul arengu ja humanitaarabi voliniku võetud kohustust edastada AKV riikide riiklikud ja piirkondlikud strateegiadokumendid (2008–2013) parlamentidele demokraatliku kontrolli teostamiseks; ning tundes heameelt asjaolu üle, et see kohustus on täidetud;
C. whereas the Commissioner with responsibility for development and humanitarian aid gave an undertaking at the JPA session in Wiesbaden (Germany) in June 2007 to subject Country and Regional Strategy Papers for the ACP countries (2008-2013) to democratic scrutiny by parliaments; welcoming the fact that that undertaking has been fulfilled,
D. arvestades, et Cotonou partnerluslepingu muutmine 2010. aastal on hea võimalus tugevdada parlamentaarse ühisassamblee rolli ja tema piirkondlikku mõõdet ning arendada edasi parlamentaarset kontrolli AKV piirkonnas;
D. whereas the revision of the Cotonou Partnership Agreement in 2010 provides a valuable opportunity for strengthening the role of the JPA and its regional dimension as well as developing parliamentary scrutiny in ACP regions,
E. arvestades 2009. aastal Guyanas ja Burkina Fasos toimunud parlamentaarse ühisassamblee kahe piirkondliku koosoleku märkimisväärset edu, mille tulemusena võeti vastu ülalnimetatud Georgetowni ja Ouagadougou kommünikeed;
E. whereas the two JPA regional meetings held in Guyana and Burkina Faso in 2009 were a considerable success and resulted in the adoption of the abovementioned Georgetown and Ouagadougou communiqués,
F. arvestades, et olukord Nigeris, Guineas ja Madagaskaril 2009. aastal halvenes, mille tulemusena kaotati kõigis kolmes riigis parlamentaarne demokraatia ning Luandas toimunud parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärgul degradeeriti nende riikide esindajad vaatlejateks;
F. whereas the situation in Niger, Guinea and Madagascar deteriorated in 2009, leading to the removal of parliamentary democracy in all three countries and to the downgrading of the status of their representatives to observers at the 18th session of the JPA in Luanda,
G. arvestades, et Kongo Demokraatlikus Vabariigis kestev konflikt on toonud kaasa tõsised ja korduvad inimõiguste rikkumised; arvestades, et rahvusvaheliselt üldsuselt vajatakse tõhusat humanitaarabi ning suuremat pühendumust;
G. whereas the ongoing conflict in the Democratic Republic of the Congo (DRC) has resulted in grave, repeated human rights violations; whereas there is a need for effective humanitarian assistance and greater commitment from the international community,
H. võttes arvesse Üleaafrikalise Parlamendi tööd ning ametlike suhete loomist Euroopa Parlamendi ja Üleaafrikalise Parlamendi vahel ning Euroopa Parlamendi parlamentidevahelise delegatsiooni loomist Üleaafrikalise Parlamendiga suhtlemiseks,
H. having regard to the work of the Pan-African Parliament (PAP) and the establishment of formal relations between the European Parliament and the PAP, as well as the creation of the European Parliament inter-parliamentary delegation for relations with the PAP,
11. tervitab parlamentaarse ühisassamblee järjest parlamentaarsemat ja seega poliitilisemat iseloomu ning selle liikmete järjest aktiivsemat rolli ja arutelude paremat kvaliteeti, mis aitavad otsustavalt kaasa AKV–ELi partnerlusele;
Welcomes the increasingly parliamentary – and hence political – nature of the JPA, together with the ever more active role played by its members and the greater quality of its debates, which are helping it to make a vital contribution to the ACP-EU partnership;
25. tõstab esile parlamentaarse ühisassamblee sotsiaal- ja keskkonnakomitee tööd seoses selle raportiga laste töö kohta ning kavatsusega organiseerida analüüs ja arutelu, mis käsitleks keskkonda ja sotsiaalolukorda AKV riikides;
Highlights the work of the JPA Committee on Social Affairs and the Environment with regard to its report on child labour and its intention to organise analysis and debate in relation to the environment and the social situation in ACP countries;
Parlamentaarne ühisassamblee kogunes 2009. aastal kahel korral.
The Joint Parliamentary Assembly met twice in 2009.
17. istungjärk toimus Prahas (Tšehhi Vabariik) 6.–9. aprillil ning 18. istungjärk toimus Luandas (Angola) 30. novembrist –3. detsembrini.
The 17th session was held in Prague (Czech Republic) from 6 to 9 April and the 18th session was held in Luanda (Angola) from 30 November to 3 December.
Võeti vastu kümme resolutsiooni ja Luanda deklaratsioon Cotonou lepingu teise muutmise kohta.
Ten resolutions and the Luanda Declaration on the Second revision of the Cotonou Partnership Agreement were adopted.
Samal aastal toimusid ka kaks piirkondlikku koosolekut, üks Guyanas (Kariibi piirkond) ning teine Burkina Fasos (Lääne-Aafrika piirkond).
Two regional meetings were also held during the year, in Guyana (Caribbean region) and Burkina Faso (West African region).
Assamblee töös osalesid arengu ja humanitaarabi volinikud Louis Michel (Prahas) ning Karel de Gucht (Luandas) ning rahvusvahelise kaubanduse volinik paruness Ashton.
In the course of its proceedings, the assembly welcomed the Members of the Commission with responsibility for development and humanitarian aid, Mr Louis Michel (Prague) and Mr Karel de Gucht (Luanda) and the Member of the Commission with responsibility for International Trade, Baroness Ashton.
Nendel kahel istungjärgul osalesid ka kaks AKV–ELi nõukogu järjestikust kaaspresidenti.
The successive Co-Presidents of the ACP-EU Council also attended the two sessions.
Assamblee töös osalesid:
The following also took part in the work of the Assembly:
Jan Kohout (Tšehhi Vabariigi asevälisminister), Mirek Topolanek (Tšehhi Vabariigi peaminister), Dias dos Santos (Angola rahvusassamblee spiiker) ja dos Santos (Angola Vabariigi president).
Mr Jan Kohout, Deputy Minister of Foreign Affairs of the Czech Republic, Dr Mirek Topolanek, Prime Minister of the Czech Republic, Mr Dias dos Santos, Speaker of the National Assembly of Angola and Mr dos Santos, President of the Republic of Angola.