natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(5 a) Artiklisse 50 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:
(5a) In Article 50, the following paragraph is inserted after the first paragraph:
„Euroopa välisteenistuses vastutab eelarve ja halduse peadirektor kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ees Euroopa välisteenistuse haldusjuhtimise ja sisemise eelarve haldamise eest.
"Within the EEAS a Director-General for budget and administration shall be responsible to the High Representative/Vice President of the Commission for the administrative and internal budgetary management of the EEAS.
Ta järgib samu eelarveridu ja halduseeskirju, mida kohaldatakse ELi üldeelarve III jao kohaselt, mis kuulub mitmeaastase finantsraamistiku V rubriiki.”
He shall follow the same budget lines and administrative rules as are applicable in the Part of Section III of the EU budget which falls under Heading V of the multiannual financial framework."
Artikkel 60a – lõige 4 a (uus)
Article 60 a – paragraph 4 a (new)
Artikkel 66 – lõige 5 – lõik 3 a (uus)
Article 66 – paragraph 5 – subparagraph 3 a (new)
Seda kohaldatakse mutatis mutandis liikmesriigi ametiasutustele selle liikmesriigi diplomaatilisest teenistusest tulnud töötajate osas.
This shall apply mutatis mutandis to the authorities of a Member State in respect of staff coming from the diplomatic services of the Member States.
Ebakindlates töösuhetes naised
on precarious women workers
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS.........................................................15
OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS .............21
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................19
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................27
ebakindlates töösuhetes naiste kohta
on Precarious women workers
– võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2003. aasta teatist „Töö kvaliteedi parandamine: ülevaade viimase aja edusammudest” ( KOM(2003)0728 );
– having regard to the Commission communication of 26 November 2003 entitled ‘Improving quality in work: a review of recent progress’ ( COM(2003)0728 ),
– võttes arvesse komisjoni 2004. aasta aruannet „Ebakindel töö Euroopas: võrdlev uuring tööturuga seotud riskide kohta paindlikes majanduskeskkondades”;
– having regard to the 2004 Commission report entitled ‘Precarious Employment in Europe: A Comparative Study of Labour Market related Risks in Flexible Economies’,
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa kohta ( KOM(2010)0193 /3);
– having regard to the proposal for a Council decision on ‘guidelines for the employment policies of the Member States – Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines’ ( COM(2010)0193 /3),
– võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2009. aasta järeldusi turvalise paindlikkuse kohta kriisi ajal;
– having regard to the Council Conclusions of 8 June 2009 on ‘Flexicurity in times of crisis’,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/104/EÜ renditöö kohta
– having regard to Directive 2008/104/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on temporary agency work
– võttes arvesse 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine)
– having regard to Directive 2006/54/EC of 5 July 2006 on the implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation (recast)
– võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta
– having regard to Council Directive 1999/70/EC of 28 June 1999 concerning the framework agreement on fixed-term work concluded by ETUC, UNICE and CEEP
– võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 1997/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta
– having regard to Council Directive 1997/81/EC of 15 December 1997 concerning the Framework Agreement on part-time work concluded by UNICE, CEEP and the ETUC
– võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2010. aasta taustadokumenti „Väga ebatüüpiline töö”;
– having regard to the 2010 background paper by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled ‘Very atypical work’,
– võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2008. aasta aruannet „Meetmed deklareerimata töö tõkestamiseks Euroopa Liidus”;
– having regard to the 2008 report by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled ‘Measures to tackle undeclared work in the European Union’,
– võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2007. aasta aruannet „Töötingimused Euroopa Liidus: sooline tegur”;
– having regard to the 2007 report by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled ‘Working conditions in the European Union: The gender perspective’,
– võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 1998. aasta aruannet „Ebakindlad töösuhted ja töötingimused Euroopas”;
– having regard to the 1998 report by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled ‘Precarious Employment and Working Conditions in Europe’,
– võttes arvesse Eurobaromeetri 2007. aasta oktoobri aruannet „Deklareerimata töö Euroopa Liidus”;
– having regard to the October 2007 Eurobarometer report entitled ‘Undeclared Work in the European Union’,
– võttes arvesse Euroopa Komisjoni soolise võrdõiguslikkuse ja tööhõive küsimustega tegeleva ekspertrühma (EGGE) 2009. aasta aruannet „Sooline ebavõrdsus tööturul”;
– having regard to the 2009 report by the European Commission’s Expert Group on Gender and Employment (EGGE) entitled ‘Gender segregation in the labour market’,
– võttes arvesse Euroopa Komisjoni soolise võrdõiguslikkuse, sotsiaalse kaasatuse ja tööhõive küsimustega tegeleva ekspertrühma 2006. aasta aruannet „Sooline ebavõrdsus ebasoodsas olukorras rühmade vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu osas kolmekümnes Euroopa riigis”;
– having regard to the 2006 report by the European Commission’s Expert Group on Gender, Social Inclusion and Employment entitled ‘Gender inequalities in the risks of poverty and social exclusion for disadvantaged groups in thirty European countries’,
– võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) aruannet „Koduabiliste inimväärne töö”, mis koostati 2010. aasta juunis toimuvaks rahvusvahelise töökonverentsi 99. istungiks;
– having regard to the International Labour Office (ILO) report entitled ‘Decent work for domestic workers’, drawn up for the 99th session of the International Labour Conference in June 2010,
– võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2009. aasta aruannet „Majapidamistööde sooline mõõde Lääne-Euroopas”;
– having regard to the 2009 International Labour Office (ILO) report entitled The Gender Dimension of Domestic Work in Western Europe’,
– võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta
– having regard to its resolution of 17 June 2010 on gender aspects of the economic downturn and financial crisis
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0231 . ;
Texts adopted, P7_TA(2010)0231 ,
– võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Lissaboni strateegia tuleviku kohta sooküsimuste vaatenurgast
– having regard to its resolution of 19 January 2006 on the future of the Lisbon Strategy from the point of view of the gender perspective
– võttes arvesse oma 18. septembri 1998. aasta resolutsiooni ühistute rolli kohta naiste tööhõive suurendamisel
– having regard to its resolution of 18 September 1998 on the role of cooperatives in the growth of women’s employment
– võttes arvesse oma 17. veebruari 1998. aasta resolutsiooni inimõiguste austamise kohta Euroopa Liidus (1996)
– having regard to its resolution of 17 February 1998 on ‘respect for human rights in the European Union (1996)’
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni 12. mai 2010. aasta arvamust teemal „Majapidamistööde professionaalsemaks muutmine” (SOC/372 – CESE 336/2010 fin);
– having regard to the opinion of the Section for Employment, Social Affairs and Citizenship of the European Economic and Social Committee of 12 May 2010 on ‘The professionalisation of domestic work’ (SOC/372 – CESE 336/2010 fin),
– võttes arvesse Eurostati väljaannet „Statistics in focus” nr 12/2010 pealkirjaga „EL-27 tööturud endiselt kriisis”;
– having regard to Eurostat Statistics in focus No 12/2010, entitled ‘Labour markets in the EU-27 still in crisis’,
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust ( A7-0264/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7‑0264/2010 ),
A. arvestades, et tööturu individualiseerumine ja kasvav paindlikkus, mis toob endaga kaasa kollektiivläbirääkimiste vähenemise, seab töötajad – eriti naised, kes peavad sageli tööelu ühitama perekondlike kohustustega – kaitsetumasse olukorda, mille tagajärjeks võivad olla ebakindlad töökohad, kuna nii on tööandjatel lihtsam halvemaid teenistustingimusi peale suruda;
A. whereas the individualisation and increasing flexibility of the labour market – resulting in a reduction in collective bargaining – puts employees, and in particular women, who often have to balance family obligations, in a more vulnerable position which can lead to precarious jobs, since it makes it easier for employers to worsen employment conditions,
B. arvestades, et ebakindlates töösuhetes naised on tööturul ülekaalus, arvestades, et teatavat tüüpi ebakindel töö, mida naised teevad, näiteks tasulised majapidamistööd ja hooldustööd, ei ole tööturul nähtav, ning arvestades, et hoolimata olemasolevast õiguslikust raamistikust valitsevad ELis endiselt suured erinevused naiste võimalustes tööhõive, töö kvaliteedi, ülalpidamiseks vajaliku sissetuleku ning võrdse ja võrdväärse töö eest võrdse tasu saamise osas;
B. whereas women are over-represented in precarious employment on the labour market, whereas certain forms of precarious work performed by women, such as paid domestic work and care work, are invisible on the labour market, and whereas, despite the existing legislative framework, there continue to be major differences in the EU for women with regard to employment opportunities, quality of work, living income and equal pay for equal work and work of equal value,
C. arvestades, et ebakindlates töösuhetes olevate naiste ülemäärane osakaal on põhiline tegur, mis soodustab suurte sooliste palgaerinevuste püsimist; arvestades, et seetõttu aitab naiste töökohtade kvaliteedi parandamine soolisi palgaerinevusi vähendada;
C. whereas the over-representation of women in precarious work is a key contributing factor to the gender pay gap, which remains at a persistent high level; whereas therefore improving job quality for women will reduce the gender pay gap,
D. arvestades, et sunnitud osaajatöö on laialdaselt levinud teenindussfääris, eelkõige sellistes valdkondades nagu majutus ja toitlustus, haridus, tervishoid ja sotsiaaltöö ning muude kogukondlike, sotsiaal- ja isikuhooldusteenuste osas, kus enamik töötajaid on naised;
D. whereas involuntary part-time work is widespread in the services sector, in particular the hotel and restaurant industry, education, health and social work and other community, social and personal care services, where the majority of employees are women,
E. arvestades, et naiste osalus tööturul kajastab nende rolli koduses majapidamises ning naised võtavad sageli vastu töökoha, mis võimaldab neil ühitada palgatööd ja tasustamata tööd;
E. whereas women's participation in the labour market reflects their role in the household, and women tend to take up jobs that enable them to combine paid and unpaid work,
F. arvestades, et majandus- ja finantskriisil on olnud ebakindlatele töösuhetele kahesugune mõju, kuna paljude äriühingute esimene reaktsioon seisnes ajutiste töötajate vähendamises, ning arvestades lisaks kartust, et paljusid majanduslanguse ajal kaotatud alalisi töökohti ei taastata, vaid need asendatakse ebatüüpiliste – kui mitte ebakindlate – töösuhetega;
F. whereas the economic and financial crisis has had a dual effect on precarious employment, since many companies’ first reaction was to cut down on temporary employment, and whereas, furthermore, it is feared that many of the permanent jobs lost during the recession will not be re-established, but replaced by atypical – if not precarious – employment schemes,
G. arvestades, et ebakindel töö viitab mittestandardsetele tööhõivevormidele, millel on järgmised omadused:
G. whereas precarious work refers to ‘non-standard’ forms of employment with any of the following characteristics:
· väike või puuduv töökohakindlus, mis tuleneb töö ajutisest ja sageli juhuslikust olemusest, millele on omased lepingud, mis sisaldavad ebasoodsaid tingimusi, või kirjalike lepingute puudumine, näiteks tähtajaliste ja mittevabatahtlike osaajatöö lepingute ning määratlemata tööaja ja töökohustuste korral, mis muutuvad vastavalt tööandja tahtele;
· little or no job security owing to the non-permanent, often casual nature of the work, with contracts containing poor conditions or without any written contract, for instance in the case of temporary, involuntary part-time contracts, unclear working hours and duties that change according to the employer’s will;
· madal tasu, mis võib olla isegi mitteametlik või ebaselge;
· a low level of remuneration, which may even be unofficial and unclear;
· sotsiaalkaitse õiguste või tööhõivega seotud hüvede puudumine;
· no social protection rights or employment-related benefits;
· diskrimineerimisvastase kaitse puudumine;
· no protection against discrimination;
· piiratud või puuduvad väljavaated tööturul edasijõudmiseks;
· limited or no prospects for advancement in the labour market;
· töötajate kollektiivse esinduse puudumine;
· no collective representation of workers;
· töökeskkond, mis ei vasta tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuetele;
· a working environment that fails to meet minimum health and safety standards,
H. arvestades, et ebakindlatel teenistustingimustel, näiteks muud kui kirjalikud lepingud, mittevabatahtlik osaajatöö ja palkade püsiv erinevus, on pikaajaline mõju sotsiaalkindlustuskaitsele ja pensionidele ning need seavad töötajad suuremasse vaesuse ohtu;
H. whereas precarious employment conditions, such as non-written contracts, involuntary part-time work and the persistent pay gap, have a long-term effect on social security protection and pensions and place workers at greater risk of poverty,
I. arvestades, et naised on mõnikord sunnitud töötama kõlbmatutes tingimustes ning arvestades, et sellele ohule tuleb erilist tähelepanu pöörata, eriti juhul, kui on tegemist raseda või rinnaga toitva naisega;
I. whereas in some contexts women are at risk of being subjected to working conditions which are not decent, and whereas they therefore deserve special attention in this regard, in particular pregnant women and women that are breastfeeding,
J. arvestades, et globaliseerumine, praegune üldine majanduslik taust ja tehnoloogia areng põhjustavad muutusi töösuhetes ning töötajate ülesannetes;
J. whereas globalisation and the current economic background, as well as technological progress, are changing employment relationships and the content of workers’ tasks,
K. arvestades, et ebakindlates töösuhetes olevad naised ei ole tõenäoliselt oma õigustest teadlikud ning on suurem oht, et neil ei ole juurdepääsu õiguskaitsele ja/või nad vallandatakse ebaseaduslikult;
K. whereas women in precarious employment are less likely to know their rights and are exposed to a greater risk of exclusion from legal protection and/or of wrongful dismissal,
L. arvestades, et tuleks rõhutada, et kõikidel töötajatel, sealhulgas ebakindlates töösuhetes olevatel naistel, on õigus kutsealasele koolitusele ja täiendõppele;
L. whereas the importance should be emphasised of the right of all workers, including women in precarious employment, to vocational education and training,
M. arvestades, et on täiesti vale pidada naist teisejärguliseks palgasaajaks perekonnas, kuna suur osa naistööjõust on pere ainsad palgasaajad;
M. whereas defining women as second earners in the family is a wrongful misrepresentation of a large part of the female workforce who are sole earners,
N. arvestades, et mitteametlikult töötavate naiste arv on kasvanud, eelkõige majapidamistöödel;
N. whereas the number of female undeclared workers has been increasing, especially in the domestic sector,
O. arvestades, et enamik koduabilisi, kes täidavad niisuguseid kohustusi nagu kodune hooldus, koristamine ja toitlustamine, on naised; arvestades, et tööstusriikides moodustavad majapidamistööd 5–9% kogu tööhõivest; arvestades, et niisugune töö on enamasti ebakindel, väheväärtustatud ja mitteametlik, ning arvestades, et koduabiliste ebakindel seisund tähendab seda, et neid tihti diskrimineeritakse ja neile võib kergesti saada osaks ebavõrdne, ebaõiglane või kuritarvitav kohtlemine;
O. whereas most domestic workers performing duties such as domestic care, cleaning and catering are women; whereas in industrialised countries domestic work accounts for between 5 and 9% of all employment, whereas such work is mostly precarious, undervalued and informal, and whereas domestic workers’ vulnerability means they are often discriminated against and can easily be subjected to unequal, unfair or abusive treatment,
P. arvestades, et kõrgelt kvalifitseeritud töötajate kvalifikatsiooni vähendamine on ebakindlate töökohtadega seoses tavapärane probleem, eelkõige töölt vallandatud töötajate või võõrtöötajate korral, kes võtavad tööturul püsimiseks vastu madalat kvalifikatsiooni eeldavaid töökohti, ja arvestades, et see olukord, mis puudutab eelkõige naisi, seab ohtu nende karjäärivõimalused ning omandatud ja olemasolevatele oskustele vastava palgataseme saavutamise;
P. whereas the de-skilling of high-skilled workers is a common problem in the context of precarious jobs, in particular in the case of workers who are dismissed or migrant workers taking low-skilled jobs in order to stay on the labour market, and whereas this situation, which affects women in particular, is jeopardising career development and the attainment of salary levels corresponding to the skills acquired and possessed,
Q. arvestades, et naissoost sisserändajatele, kes võtavad vastu vähe oskusi eeldavaid ajutisi töökohti tööturu äärealadel või koduabilise töökohti, võib saada osaks kahekordne diskrimineerimine, kuna lisaks asjaolule, et nad töötavad sageli viletsates, ebakorrapärastes – kui mitte õigusvastastes – tingimustes, on nende väärkohtlemise või vägivalla või seksuaalse kuritarvitamise ohvriks langemise tõenäosus suurem; arvestades, et nad ei ole ka tihti teadlikud oma õigustest, neil on piiratud juurdepääs avalikele teenustele, nende kohaliku keele oskus on piiratud ja nad ei ole võimelised moodustama võrgustikke, ning arvestades, et need, kes on õigusvastastes töösuhetes, ei julge võtta ühendust ametivõimudega, et taotleda kaitset, kuna nad kardavad kodumaale tagasisaatmist;
Q. whereas migrant women taking low-skilled temporary jobs on the periphery of the labour market or jobs as domestic workers may be exposed to double discrimination since, in addition to the fact that they often work in poor, irregular – if not illegal – conditions, they are more likely to be mistreated or subjected to violence or sexual abuse; whereas, furthermore, they are often unaware of their rights, have restricted access to public services, have limited knowledge of the local language and are unable to form networks, and whereas those in illegal employment do not dare contact the authorities to request protection because they fear being returned to their home country,
R. arvestades, et Euroopa Nõukogu 24. novembri 1969. aasta kokkulepe au pair’ina töötamise kohta ei ole enam ajakohane ning järelikult ei käsitleta selles probleeme, mis võivad tekkida seoses au pair’ide tööga paljudes liikmesriikides,
R. whereas the Council of Europe’s agreement of 24 November 1969 on au pair placement is outdated and consequently does not address the problems that can arise in relation to the use of au pairs in many Member States today,
S. arvestades, et EL on endiselt seotud kohustusega võtta soolist võrdõiguslikkust arvesse kõigis liidu poliitika valdkondades; arvestades, et tööhõivepoliitikas tuleb naiste ja meeste võrdseid võimalusi aktiivselt edendada,
S. whereas the EU remains committed to gender equality mainstreaming; whereas, within employment policies, equal opportunities for women and men need to be actively promoted,
Ebakindla töö soopõhine olemus
Gendered nature of precarious work
2. nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon määraksid liikmesriikide tööhõivepoliitika suunistes ja uues soolise võrdõiguslikkuse strateegias kindlaks ebakindla töösuhte omadused;
Urges the Council and the Commission to identify the characteristics of precarious employment in the guidelines for the Member States’ employment policies and in the new gender equality strategy;
5. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vähendama naiste kahekordset töökoormust, mis on ebakindlates töösuhetes olevate naiste ülemäärase osakaalu üks põhjusi; nõuab stabiilsete töösuhete puhul töö- ja eraelu tasakaalu parandamist, et vähendada ebakindlate töösuhete osakaalu;
Calls on the Commission and the Member States to take action in order to reduce the double burden of work on women, one of the reasons for women's over-representation in precarious employment; calls for the improvement of the work-life balance in regular employment to reduce precarious employment;
6. väljendab pettumust asjaolu üle, et ELi tööõiguse paketis ning eespool mainitud direktiivides tähtajalise töö, osalise tööaja ja renditöö kohta ei käsitleta piisavalt töösuhete ebakindlat olemust; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma täiendavaid õigusloomelisi erimeetmeid, nagu töötajate jaoks siduvate sotsiaalsete miinimumstandardite kehtestamine ja kõikide töötajate võrdse juurdepääsu võimaldamine sotsiaalteenustele ja -hüvitistele, sealhulgas sünnituspuhkus, tervishoid ja vanaduspensionid ning haridus ja koolitus, sõltumata nende teenistustingimustest; kutsub liikmesriike üles lisaks rakendama õigusakte, millega tagatakse tööpäeva mõistlik lühendamine ning töötajate puhkus ja vaba aeg;
Expresses disappointment that the EU employment law package and the aforementioned directives on fixed-term, part-time and temporary agency work do not adequately address the precarious nature of employment; calls, therefore, on the Commission and the Member States to take further specific legislative measures, such as introducing binding minimum social standards for employees and granting all employees equal access to social services and benefits, including maternity leave, health care and retirement pensions, as well as to education and training, regardless of their employment conditions; calls on Member States, in addition, to implement legislation ensuring reasonable limitation of working hours, rest and leisure for workers;