natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Üldise ELi eesmärgi saavutamiseks on tähtis, et kõik liikmesriigid järgivad oma õiguslikult siduvaid heitkoguste piirmäärasid.
For achieving the overall EU objective it is important that all Members States comply with their legally binding emission limits.
Kuid täitmise tagamiseks on ainult tavaline rikkumismenetlus, mis on sellel eesmärgil kasutamiseks liiga aeglane ja kohmakas.
But to ensure compliance there is only the normal infringement procedure, which is far too slow and cumbersome for this purpose.
Seetõttu on vaja kiiremaid mõjutusvahendeid.
Therefore more rapid sanctions are needed.
Raportöör teeb ettepaneku kasutada trahve, mis on sarnased käitiste suhtes rakendatavate trahvidega heitkoguste kauplemise süsteemi alusel.
The rapporteur proposes fines which are similar to what is already there for installations under the ETS.
Lisaks sellele ja kooskõlas käitistele esitatavate nõudmistega heitkogustega kauplemise süsteemi kohaselt tehakse ettepanek, et sama palju tonne võetakse maha saastekvootidest, millega sama liikmesriik kaupleb heitkogustega kauplemise süsteemis.
In addition, and in line with what is required of installations under the ETS, it is proposed that the same amount of tonnes shall be deducted from the quantity of allowances auctioned by the same member state in the ETS.
Selline kord hoiaks ELi kogumahu puutumatuna.
This arrangement would keep the total EU cap intact.
Kõik heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektorid peaksid kuuluma jagatud jõupingutuste otsuse kohaldamisalasse.
All sectors that are not covered by the ETS should fall under the Effort Sharing Decision.
Lennundussektorist saab lähemal ajal heitkogustega kauplemisega süsteemi osa.
The aviation sector will be part of the ETS in the near future.
Rahvusvahelise meretranspordi heitkogused ei kuulu ühegi komisjoni ettepaneku kohaldamisalasse, kuid nende suur osakaal ja Euroopa Parlamendi korduvad üleskutsed nõuavad meetmeid, millega lahendatakse mereheite küsimus.
International maritime emissions are not covered by any of the Commission proposals, large evidence of their significant contribution and European Parliament's repeated calls for measures to tackle the maritime emissions.
Raportöör teeb ettepaneku, et rahvusvahelisest meretranspordist pärinev heide kuuluks käesoleva otsuse kohaldamisalasse, kuni need ei ole lisatud heitkogustega kauplemise süsteemi või mõnda muusse ühenduse õigusakti.
The rapporteur proposes that emissions from international maritime transport are covered by this decision unless and until they will be included into ETS or any other Community legal instrument.
Governments and Permanent Representations:
Governments and Permanent Representations:
Czech Environment Minister Martin Bursik
Czech Environment Minister Martin Bursik
Finnish Environment Minister Kimmo Tiilikainen
Finnish Environment Minister Kimmo Tiilikainen
Finnish Permanent Representation and other Finnish Government representatives (3 times)
Finnish Permanent Representation and other Finnish Government representatives (3 times)
French Ecology, Energy and Sustainable Development Minister Jean-Louis Borloo
French Ecology, Energy and Sustainable Development Minister Jean-Louis Borloo
French Permanent Representation
French Permanent Representation
Netherlands Permanent Representation
Netherlands Permanent Representation
Slovenian Environment Minister Janez Podobnik (2 times)
Slovenian Environment Minister Janez Podobnik (2 times)
Slovenian Permanent Representation
Slovenian Permanent Representation
Swedish Environment Minister Andreas Carlgren
Swedish Environment Minister Andreas Carlgren
Swedish Permanent Representation
Swedish Permanent Representation
United Kingdom Permanent Representation (2 times)
United Kingdom Permanent Representation (2 times)
European Commission:
European Commission:
Commissioners Barroso, Dimas, Verheugen & Piebalgs
Commissioners Barroso, Dimas, Verheugen & Piebalgs
DG Environment, civil servants responsible for Effort sharing decision (several times)
DG Environment, civil servants responsible for Effort sharing decision (several times)
Industries and Non-Governmental Organisations
Industries and Non-Governmental Organisations
American Chamber of Commerce
American Chamber of Commerce
Austrian Economic Chamber
Austrian Economic Chamber
Association of Finnish Steel and Metal Producers (2 times)
Association of Finnish Steel and Metal Producers (2 times)
Climate Action Network (2 times)
Climate Action Network (2 times)
Confederation of British Industry's (CBI)
Confederation of British Industry's (CBI)
Confederation of Danish Industries & BUSINESSEUROPE
Confederation of Danish Industries & BUSINESSEUROPE
Confederation of Finnish Industries (EK) (2 times)
Confederation of Finnish Industries (EK) (2 times)
European Federation of Intelligent Energy Efficiency Services (EFIEES)
European Federation of Intelligent Energy Efficiency Services (EFIEES)
European Forum for Renewable Energy Sources (EUFORES) (2 times)
European Forum for Renewable Energy Sources (EUFORES) (2 times)
European Peat and Growing Media Association (EPAGMA) & Vapo (2 times)
European Peat and Growing Media Association (EPAGMA) & Vapo (2 times)
European Trade Union Confederation (ETUC)
European Trade Union Confederation (ETUC)
Finnish Energy Industries
Finnish Energy Industries
Finnish Forest Industries Federation (2 times)
Finnish Forest Industries Federation (2 times)
French and German Chambers of Commerce and Industry
French and German Chambers of Commerce and Industry
Friends of the Earth (2 times)
Friends of the Earth (2 times)
International Emissions Trading Association (IETA)
International Emissions Trading Association (IETA)
The Grand Committee of the Finnish Parliament
The Grand Committee of the Finnish Parliament
European Economic and Social Committee (ECOSOC) Effort Sharing Rapporteur Mr Morkis
European Economic and Social Committee (ECOSOC) Effort Sharing Rapporteur Mr Morkis
Otsuse eelnõus määratakse iga liikmesriigi jaoks eraldi siduvad eesmärgid ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata valdkondadest pärineva heite vähendamiseks.
The draft Decision sets separate, binding targets for each Member State to reduce emissions from sectors not covered by the EU ETS.
Ettepanekutega nähakse ette, et suur osa mõlema eesmärgi täitmiseks vajalikust heite vähendamistest saavutatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kaudu.
The proposals anticipate that a large proportion of the emissions reductions required to deliver either target will be delivered though the EU ETS.
ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud valdkonnad pakuvad heite vähendamiseks sageli kõige kulutõhusamaid võimalusi.
Sectors covered by the EU ETS often offer the most cost effective opportunities for emissions reductions.
Kuid sinna kuuluvad ka tööstusvaldkonnad, mis on avatud rahvusvahelisele konkurentsile ja mida ähvardab „süsiniku lekke” oht (nt tootmise üleviimine kolmandatesse riikidesse, kus heite kontroll on vähem range), juhul kui kulud ja regulatiivne koormus ELis on liiga kõrged.
But the EU ETS also includes industrial sectors which are exposed to international competition and at risk of 'carbon leakage' (i.e. transfer of production to 3rd countries with less stringent emissions controls) if costs and regulatory burdens in the EU are too high.
Heite vähendamiseks liiga kõrgete nõudmiste esitamine ELi heitkogustega kauplemise süsteemile mõjutab elektrihindade kaudu kõiki majandusvaldkondi.
Placing too much of the burden of emissions reductions on the EU ETS will impact on all sectors of the economy through electricity prices.
Seepärast tervitab arvamuse koostaja põhimõtteliselt komisjoni esitatud otsuse eelnõud, milles sätestatakse selgelt panus, mille ELi heite kauplemise süsteemiga hõlmamata valdkonnad peavad andma ELi heite vähendamise sihtide saavutamiseks.
In principle, therefore, your draftsman welcomes the draft Decision tabled by the Commission - which clearly set out the contribution that non-ETS sectors are to make to the EU's emissions targets.
Arvamuse koostaja on siiski veendunud, et ettepanekut saab märkimisväärselt paremaks ja selgemaks muuta.
However, he believes that there is room for considerable improvement and clarification.
Arvamuse koostaja ei tee ettepanekut esitada üksikasjalikke muudatusettepanekuid seoses üldise heite vähendamise eesmärgi suurendamisega 30 %-le või tähtaja pikendamisega 2020. aastast edasi.
Your draftsman does not propose to table detailed amendments to the Articles aimed at increasing the overall emissions target to 30%, or extending the target beyond 2020.
Samuti ei kavatse ta esitada muudatusettepanekuid üksikute liikmesriikide suhtes kehtestatud eesmärkide kohta.
Nor does he intend to table any amendments to the targets established for individual Member States.
Need mõlemad on kehtestatud liikmesriikidega peetud pikaajaliste läbirääkimiste tulemusel.
Both represent the results of long negotiations with Member States.
Muudatusettepanekud kõnealuste eesmärkide kohta oleksid parimal juhul ebatõhusad, halvimal juhul aga kahjustaksid nõukogus käimasolevaid läbirääkimisi, aeglustaksid paketi vastuvõtmist ja komplitseeriksid ELi seisukohta seoses tulevase rahvusvahelise kokkuleppega.
Amendments to these targets are, at best, likely to be ineffectual; at worst they may damage ongoing negotiations in Council, delay adoption of the package and complicate the EU's position on a future international agreement.
Komiteemenetlust käsitlevad sätted
Comitology Provisions
Artiklis 6 antakse komisjonile volitused kasutada komiteemenetlust, et muuta uue rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimise korral liikmesriikide heite vähendamise eesmärke, nii et mis tahes heite täiendav vähendamine jagatakse liikmesriikide vahel vastavalt sellele, milline on iga liikmesriigi osa ühenduse sellise heite koguhulgast, mis pärineb ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata allikatest.
Article 6 enables the Commission to use Comitology to amend Member State emissions targets in the event of a new international agreement, so that any additional emissions reductions are distributed in proportion to each Member State's share of the Community's total emissions from non EU ETS sources.
Samuti nähakse komiteemenetluse kasutamine ette meetmete võtmiseks, et „võimaldada liikmesriikidel kasutada projektidest saadud täiendavaid ühikuid või muid mehhanisme, mis on loodud rahvusvahelise kokkuleppe alusel” – laiahaardeline volitus, mille kasutamine avaldab suure tõenäosusega olulist mõju liikmesriikidele nende eesmärkide täitmiseks kättesaadavatele paindlikkusmehhanismidele.
It also envisages the use of Comitology to adopt 'measures to provide for the use by Members States of additional types of project credits or other mechanisms created under the international agreement' - a sweeping power, use of which will have a potentially significant impact on the flexibilities available to Member States in meeting their targets.
Lõpuks sätestatakse artiklis 6, mil määral võib uue kokkuleppega kehtestatud heitkoguste täiendavate vähendamiste saavutamiseks kasutada projektitegevusest kolmandates riikides saadud ühikuid.
Finally, Article 6 also sets out what proportion of the increased emissions reductions established by the new agreement can be met though use of project credits from 3rd countries.
Arvamuse koostaja usub, et veel on liiga vara kehtestada kindlaid põhimõtteid vähendamiskohustuste jagamiseks ja uue rahvusvahelise kokkuleppega kehtestatud uue eesmärgi täitmiseks.
Your draftsman believes that it is premature to establish firm principles for the distribution of effort and delivery of a new target established by a new international agreement.
Selline rahvusvaheline kokkulepe võib võtta mis tahes kuju ning kõigi võtmetegurite, nagu näiteks, milliseid riike kokkulepe hõlmab, millise tasandi ambitsiooniga on tegemist ning kas kokkulepe põhineb ka tegelikult õiguslikult siduvatel eesmärkidel, osas ei ole veel kaugeltki lahendust leitud.
Such an international agreement could come in many forms - and key factors such as which countries will be covered, what level of ambition is envisaged and whether, indeed, the agreement will be based on legally binding targets are still far from being resolved.
Veelgi enam, komiteemenetlus kui oluline põhimõtteline küsimus peaks piirduma tehniliste ja oma olemuselt „väheoluliste” valdkondadega.
More importantly, as an important matter of principle , Comitology should be limited to areas which are technical and 'non essential' by nature.
On selge, et küsimus, milliseid eesmärke üksikud liikmesriigid peavad täitma ja millised paindlikkusmehhanismid neile oma eesmärkide täitmiseks uue rahvusvahelise kokkuleppe alusel tuleks ette näha, ei ole „väheolulised” teemad.
It is clear that the question of what targets individual Member States have to meet, and what flexibilities they should have to meet them under a new international agreement are not 'non-essential' issues.
Kasutamata lubatud ühikutega kauplemine liikmesriikide vahel
Trading of Effort between Member States
Arvamuse koostaja märgib, et eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 20 % võrra on ELi ühine siht.
Your draftsman notes that the 20% target is a collective EU goal.
Selle põhimõtte kohaselt tuleks heite vähendamine saavutada ükskõik kus see ELis on praktilises mõttes kõige kulutõhusam.
On this principle, emissions reductions should, as far as practical, be delivered wherever in the EU they are most cost effective.
ELi heitkogustega kauplemise süsteemis on see lubatud ELi piirides rajatiste vahelise kauplemise kaudu.
For the EU ETS, this is allowed for via trading between installations under an EU cap.
Käesolevas otsuses aga puudub selgesõnaline säte sellise kauplemise kohta – v.a projektitegevusest kolmandates riikides saadud ühikute ülekandmine.
This Decision, however, makes no explicit provision for such trading - beyond the transfer of project credits from 3rd countries.
Arvamuse koostaja näeb selles tõsist tegematajätmist ning usub, et liikmesriigid peaksid saama heitkoguste ülejäägi – iga-aastasest ja 2020. aasta sihist – üle kanda teistele liikmesriikidele, mis toimuks asjakohase kontrolli ja korraliku aruandluse tingimustes.
Your draftsman regards this as a serious omission, and believes that Members should be able to transfer overachievement - on annual and 2020 targets - to other Member States, subject to appropriate controls and properly reporting.
See innustab liikmesriike tegema suuremaid pingutusi, kui neile vähendamiseks on ette nähtud, ning võimaldab paindlikkust nendele liikmesriikidele, kes võib-olla neist olenematutel põhjustel ei suuda nendele pandud eesmärke täita.
This will provide incentives for Member States to overachieve on their targets, and provide further flexibilities for those Member States who, possibly for reasons beyond their control, find themselves unable to deliver their targets.
Kolmandates riikides läbiviidud projektidest saadavad täiendavad ühikud
Project Credits from 3rd Countries
Arvamuse koostaja võtab teatavaks mure, mida on väljendatud seoses sellega, et kolmandates riikides läbiviidud projektidest ei tohiks täiendavaid ühikuid ette näha, sel ajal kui EL püüdleb madalama, ühtse 20 % eesmärgi poole.
Your draftsman notes the concerns that have been raised that use of project credits from 3rd countries should not be envisaged whilst the EU is aiming for its lower, unilateral target of 20%.
See jääb endiselt küsitavaks.
This remains questionable.
Arvamuse koostaja usub, et liikmesriikidele tuleks võimaldada maksimaalsel tasemel paindlikkust.
Your draftsman believes that Member states should be offered a maximum level of flexibility.
Liikmesriikidele tuleks vähemalt tagada varakult kindlus selle kohta, milliseid projektidega seotud täiendavaid ühikuid nad saavad kasutada ja millal.
At least, Member States should be given early certainty about what project credits they will be able to use and when.
Kui rahvusvaheline kokkulepe sõlmitakse varem, tagatakse nimetatud kindlus kindlasti asjaomaste lepingutega.
Should an international agreement be concluded early, this certainty will be assured by the relevant treaties.
Kui aga rahvusvaheline kokkulepe jääb sõlmimata, ei ole liikmesriikidel pärast 2012. aastat sellist kindlust.
However, in the absence of an international agreement, there is no such certainty for Member States beyond 2012.
Arvamuse koostaja on veendunud, et komisjonilt tuleb nõuda konkreetsete ettepanekute esitamist hiljemalt jaanuariks 2011 (mis on piisav varu pärast rahvusvaheliste läbirääkimiste võimalikku lõpuleviimist Kopenhaagenis detsembris 2009) ühenduse tasandil kokkulepete sõlmimiseks kolmandate riikidega, milles täpsustatakse võimalused saada läbiviidud projektidest ühikuid, mis on lubatud selliste lepingute alusel.
Your draftsman believes that the Commission should be required to bring forward specific proposals for Community level agreements with third countries specifying the opportunities to generate project credits that will be allowed under such agreements, by January 2011 (well after the possible conclusion of international negotiations in Copenhagen in December 2009).
Käsitlemist leidnud põhimõtted
The principles raised
Ettepanek võtta vastu otsus põhineb solidaarsuse ja liikmesriikide vahelise võrdõiguslikkuse põhimõtetel.
The proposal for a decision is based on the principles of solidarity and equality between Member States.
Siiski ei käsitleta ettepanekus meetmeid, mida tuleks ellu viia liikmesriikide vahelise solidaarsuse tugevdamiseks, ega kriteeriume, et kehtestada vajalik võrdsus liikmesriikide vahel.
However, it makes no mention of how to increase solidarity between Member States or of the criteria to be used for determining the necessary fairness among Member States.
Lisaks väga erinevatele majanduslikele olukordadele on ka liikmesriikide võimalused arendada taastuvaid energiaallikaid väga erinevad.
Not only do the latter have very different economic situations but they also have very different opportunities to develop renewable energies.
Komisjoni arvamuse kohaselt tuleb liikmesriikide jõupingutuste puhul võtta arvesse EL 27 suhtelist SKPd elaniku kohta.
According to the Commission, the reduction efforts to be made by the Member States should take account of the relative per capita GDP of the 27 countries.
Sisemajanduse koguprodukt mõõdab iga-aastast kogulisandväärtust, kuid arvesse ei võeta lõppkasusaajaid.
Gross domestic product measures annual flows, but not the final destination of those flows.
Samuti ei võeta arvesse iga riigi rikkust.
It does not take account of the wealth stocks of each country.
Kui komisjon tahab, et liikmesriikide jõupingutused põhineksid solidaarsuse põhimõttel, oleks objektiivsem võtta aluseks RKP elaniku kohta.
If the Commission wanted to base country efforts on the solidarity principle, a more objective basis would be the per capita GNP.
Rahvamajanduse koguprodukt, mida muuseas kasutatakse ka liidu omavahendite arvutamisel, saadakse järgmiselt: SKP miinus riigis asuvate välisettevõtete toodetud lisandväärtus pluss välisriigis tegutsevate kodumaiste ettevõtete lisandväärtus.
Moreover, the gross national product used for the calculation of the Union’s own resources is obtained by deducting from GDP the primary resources payable by resident units to non-resident units and adding the primary income receivable from the rest of the world.
Samuti eiratakse komisjoni ettepanekus liikmesriikide tegelikku olukorda.
The Commission proposal also ignores the true situation of the Member States.
Kehtestades liikmesriikidele kohustuse saavutada konkreetseid tulemusi, tuleb neile võimaldada suurt paindlikkust vahendite valikul.
If the Commission wishes to impose an obligation on Member States to achieve results, it should leave them great flexibility in choosing their means.
Igal liikmesriigil peab lubama teha energiaallikate võimalikult arukat valikut kulutõhususe seisukohalt, võttes arvesse reaalseid võimalusi, teisisõnu tagada rakendatavate meetmete ökonoomsus.
It should allow each State to make arrangements for an energy mix that is as intelligent as possible, taking account of the country’s genuine possibilities and of the cost effectiveness, and therefore the economic efficiency, of the methods to be implemented.
Territoriaalsuse põhimõte, millel põhinevad „kliima–energeetika“ paketid, keelab eelkõige liidu väiksematel liikmesriikidel kasutada rohkem taastuvaid energiaallikaid.
The principle of territoriality, on which the ‘climate-energy’ packages are based, prohibits the small countries of the EU in particular from making greater use of renewable energies.
On ilmselge, et geograafiline, geoloogiline, hüdrauliline jms kontekst on liikmesriigiti tohutult erinev.
Clearly, geographical and geological environments and water resources differ widely from one Member State to the next.
Lõuna-Euroopas on rohkem päikest kui Põhja-Euroopas.
There is more sun in the south than in the north of Europe.
Hüdroenergia allikaid on rohkem Alpi riikides ja Põhjamaades.
There are more water sources in Alpine countries and in Nordic countries.
Tuuleenergiat on lihtsam ära kasutada tuulele avatud merepiiriga riikides, kus on võimalik luua avamere tuuleparke.
Wind energy is easier to harness in countries with sea borders that are exposed to the winds, enabling them to build offshore wind parks.
Süsiniku kinnipüüdmine ja ladustamine on võimalik vaid teatavates geoloogilistes tingimustes.
Carbon capture and storage (CCS) is only possible if a country’s geology permits it.
Energia mõistes geograafiliselt ebasoodsates oludes olevatel liikmesriikidel peab lubama investeerida taastuvenergiaprojektidesse väljaspool nende territooriumi ja saada sellest kasu heite vähendamisel.
Member States that are handicapped by their geography should be allowed to invest in renewable energy projects outside their territory and to benefit from them in terms of their emissions reductions.
Arvamuse koostaja arvates on vaja luua ka tõeline rohelise energia sertifikaatide siseturg.
In your draftsman’s view, a genuine internal market in ‘green’ energy certificates also needs to be established.
Madala süsinikdioksiidi sisaldusega energiaallikad
Low-CO 2 energy sources
Tuumaenergia kasutamine põhineb subsidiaarsuse põhimõttel ja sõltub seega iga riigi demokraatlikest valikutest.
The use of nuclear energy falls under the subsidiarity principle, and is thus a matter of democratic choice in each country.
See toimub vaatamata kõikidele majanduslikele ja energiatõhususe alastele jõupingutustele, mis järgmiste aastakümnete jooksul tehakse.
This will occur in spite of any efforts that are made over the next few decades to save energy and increase its efficiency.
Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtt on aeglasem ja kulukam kui eales arvati.
The use of renewable energy sources will be slower and more costly than is claimed by some.
Peatselt saab selgeks, et Euroopa ei suuda täita oma eesmärki kasutada 2020. aastal 10 % ulatuses biokütuseid, mis omakorda ei jäta ohustamata eesmärki kasutada 2020. aastal 20 % ulatuses taastuvaid energiaallikaid.
It is becoming obvious that Europe will be unable to meet its target of 10% of biofuels in 2020, which will undoubtedly jeopardise the target of 20% of renewable energy sources by 2020.
Ning igal juhul tuleb 2020. aastal katta 80 % või 70 % energiaalasest nõudlusest klassikalistest energiavahenditest – kas fossiil- või tuumaenergiast.
In any case, in 2020, 70 or 80% of remaining energy demand will have to be covered by traditional energy sources such as fossil or nuclear energy.
Tungiv vajadus globaalse jõupingutuse järele
The urgent need for a global effort
Arvamuse koostaja arvates ei muuda Euroopa Liidu jõupingutused vähendada kasvuhoonegaaside heidet (mis moodustab 14 % ülemaailmsest süsinikdioksiidi heitest) suurt midagi, kui teised suured tööstusriigid alates Ameerika Ühendriikidest, Hiinast, Indiast, Venemaast, Brasiiliast jne ei nõustu tegema heite vähendamisel sarnaseid jõupingutusi.
In your draftsman’s view, efforts to reduce greenhouse gases in the European Union (14% of global CO 2 emissions) will come to nothing unless the other major industrialised nations, starting with the United States, China, India, Russia, Brazil, etc. undertake to make sizeable efforts to reduce their emissions.