natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sotsiaalse ettevõtluse esindajate kiire tunnustamine Euroopa sektoritevahelises sotsiaalses dialoogis on käesoleva raporti neljanda soovituse eesmärgiks.
Express recognition of the components of the social economy in the European intersectoral social dialogue is thus the aim of this report’s fourth recommendation.
Sotsiaalne ettevõtlus ja turud
The social economy and markets
Erinevad sotsiaalse ettevõtlusega seotud ettevõtted ja organisatsioonid on puutunud kokku probleemiga, kuidas seostada oma tegevusega tõhus tootmisprotsess ja sotsiaalse heaoluga seotud eesmärgid.
The various enterprises and organisations making up the social economy are facing the challenge of integrating effective manufacturing processes and the aims of social well-being in their activities.
Sotsiaalseid ettevõtteid tuleb julgustada töötama välja strateegiaid, mis vastaksid järjest tugevneva konkurentsiga turgude uutele nõudmistele ja võimaldaksid toetada neil ettevõtetel liikmete heaolu tagamise, üldhuvide arvestamise ja sotsiaalse sidususe saavutamise eesmärkide täitmist.
The social economy’s actors must be encouraged to put in place strategies that comply with the new demands of the markets that are increasingly competitive and enable them to strengthen their task of recognising their members’ well-being, responding to the needs of the general interest and strengthening social cohesion.
Nende konkurentsistrateegiate hulgas on erilise tähtsusega sotsiaalsete ettevõtete võrgustike ja ühenduste väljaarendamine, ettevõtete rahastamise erivahendite alased uuringud, toodete ja tootmismenetluste alane innovatsioon ning koolitus- ja teadmiste arendamise strateegiate edendamine.
Among those competitive strategies the implementation of business networks and alliances must take an important place, as must the search for particular ways of funding businesses innovation in goods and services or the stimulation of training policies and the development of social economy skills.
Kogemuste vahetus kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil
Exchanging exp e rience at local, national and European level
Sotsiaalne ettevõtlus on tavaliselt seotud kohaliku ja territoriaalse dünaamikaga.
The social economy more often than not forms part of a local and regional dynamic.
Paljud eriti uuenduslikud ettevõtted on kohalikul tasandil tegutsevad väikeettevõtted.
Many of the most innovative organisations are small in scale and operate at local level.
Seetõttu on võimalik, et kogemuste vahetamisel esineb probleeme või on see protsess väga aeglane.
There is thus a risk that their experience can only be shared with difficulty and slowly.
Seetõttu tuleb pidada oluliseks, et riiklikul ja üleeuroopalisel tasandil toetataks asjakohase rahastamise abil kogemuste vahetamist ning et rahastavad asutused rajaksid koostöös sotsiaal-majandusliku innovatsioonifondi, mille abil on võimalik toetada kõige uuenduslikumaid sotsiaalse ettevõtluse projekte.
For this reason it is important that national and European levels should use appropriate forms of finance to stimulate the exchange of experience and coordinate their efforts to set up a socio-economic innovation fund that could support the most innovative social economy projects.
Sotsiaalne ettevõtlus ja Euroopa sotsiaalmudel
The social economy and the European social model
Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon peavad võtma senisest enam konkreetseid meetmeid selleks, et sotsiaalne ettevõtlus oleks midagi enamat kui lihtsalt üks tõhus vahend avaliku sektori poliitika eesmärkide saavutamiseks.
The Member States and the European Commission should make a more specific commitment to ensure that the social economy is not just an effective instrument for achieving the specific objectives of public policy.
Sotsiaalne ettevõtlus on ka eesmärk iseeneses, mis on hädavajalik Euroopa sotsiaalmudeliga seonduvate väärtuste konsolideerimiseks.
The social economy is also an end in itself, indispensable for consolidating the values associated with the European social model.
Sotsiaalse ettevõtluse esindusorganisatsioonidel peab seetõttu olema õigus esitada ettepanekuid sotsiaalpoliitika osas ning neid tuleb julgustada neid ettepanekuid ka tegelikult esitama.
The organisations that are representative of the social economy should therefore be authorised and encouraged to put forward proposals in the area of social policy.
Tulemuste hindamine
Assessment of results
Raportis esitatud viimane soovitus hõlmab üleeuroopalise uurimisprogrammi edendamist, mille raames vaadeldakse kõiki selliseid sotsiaalse ettevõtluse alaseid tegevusi, mis ei ole seotud muude avaliku või erasektori osutatavate teenustega.
A final recommendation of the report concerns the promotion of a research programme at European level to examine the whole range of activities belonging to the social economy that are not attributable to other services provided by the private sector or public authorities.
On oluline hinnata sotsiaalmajanduse ettevõtteid mitte üksnes sedavõrd üldiste indikaatorite abil, nagu „hõlmatud isikute arv” või „omafinantseeringu ulatus”, vaid kasutada kriteeriumirühma meetodit. .
It is important not to assess social economy bodies only by means of such crude indicators as ‘number of people employed’ or ‘level of self-financing’, and it is important to use the bundled indicator method.
Järjest suurem huvi sotsiaalse ettevõtluse vastu tugineb tõdemusel, et tavapärastel eraõiguslikel ja riiklikel ettevõtetel on vaid piiratud võimalused pakkuda lahendusi tänapäeva väljakutsetele, nagu tööpuudus, aga ka ühist huvi pakkuvate teenuste kvantiteedi ja kvaliteedi probleemid.
The growing interest in the social economy derives from recognition of the limits of the traditional private sector and the public sector in solving some current challenges such as unemployment, but also of the quality and quantity of services of collective interest.
4. rõhutab sotsiaalmajanduse tähtsust üldhuviteenuste valdkonnas ning rõhutab avaliku ja erasektori integreeritud võrgustike loomise lisaväärtust, aga ka ohtu, et seda võidakse kasutada ettekäändena allhanke kasutamiseks, et vähendada riiklike ametiasutuste kulusid, kasutades vabatahtliku sektori teenuseid;
Stresses the importance of the social economy in relation to services of general interest, and highlights the added value created by setting up private-public integrated networks, but also the risk of their being exploited as a pretext for outsourcing with a view to reducing the costs borne by public authorities, including by having recourse to services provided by the voluntary sector;
7. kutsub valitsust ning riigi ja kohalikke ametiasutusi ja sektoris tegutsevaid ettevõtjaid üles edendama ja toetama teenindussektoris võimalikku koostoimet sotsiaalmajanduses osalejate ja selle kasutajate vahel, laiendades osalemise, konsulteerimise ja ühisvastutuse ulatust;
Calls on Member State governments and local authorities and on operators in the sector to encourage and support the potential synergies which could be generated in the services sector by stakeholders in, and users of, the social economy by broadening the scope of participation, consultation and co-responsibility;
9 on seisukohal, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peaksid oma õigusaktides ja poliitikas tunnustama sotsiaalmajandust ja selle sidusrühmi – kooperatiive, vastastikuseid kindlustusseltse, ühinguid ja sihtasutusi; need meetmed peaks hõlmama laenu- ja maksusoodustuste saamise hõlbustamist, mikrokrediidi arengut, Euroopa ühingu, Euroopa sihtasutuste ja Euroopa vastastikuse kindlustusseltsi vormi loomist ning kohandatud ELi rahastamist ja stiimuleid, et toetada paremini nii turumajanduses kui ka teistes sektorites tegutsevaid sotsiaalmajandusorganisatsioone, mis on loodud sotsiaalse kasu saamise eesmärgil.
9 Takes the view that the European Union and the Member States should recognise the social economy and its stakeholders – cooperatives, mutual societies, associations and foundations – in their legislation and policies; suggests that those measures include easy access to credit and tax relief, the development of microcredits, the establishment of European statutes for associations, foundations and mutual societies, as well as tailored EU funding and incentives to better support social economy organisations operating within market and non-market sectors, which are created for the purpose of social utility;
12. kutsub komisjoni üles arvestama riigiabi poliitika läbivaatamisel sotsiaalmajandusliku tegelikkusega, arvestades, et kohalikul tasandil tegutsevatel väikeettevõtetel ja -organisatsioonidel on raskusi rahastamise leidmisel, eriti käesoleva majandus- ja finantskriisi ajal; kutsub komisjoni samuti üles mitte takistama riikide selliste ettevõtlus- ja maksueeskirjade kohaldamist, mida kohaldatakse ühistutele pangandussektoris ja jaekaubandussektoris ning mis toimivad järgmistel põhimõtetel: vastastikkus, ettevõttedemokraatia, rikkuse jaotamine põlvkondade vahel, jagamatu ressurssi loomine, solidaarsus, töö- ja ärieetika;
Calls on the Commission to take account of the realities of the social economy when reviewing the policy on State aid, given that small businesses and organisations operating at local level encounter considerable difficulties in accessing funding, particularly during the current economic and financial crisis; also calls on the Commission not to obstruct national company law and fiscal provisions such as those applying to cooperatives in the banking sector and the distribution sector which operate on the basis of mutuality principles, company democracy, the intergenerational transmission of assets, the indivisibility of reserves, solidarity, the work ethic and business ethics.
Rakendusuuringud ühise kalanduspoliitika valdkonnas
on applied research relating to the common fisheries policy
– võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia: Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks” ( KOM(2008)0534 ) („mere- ja merendusuuringute strateegia”);
– having regard to the Communication from the Commission of 3 September 2008 entitled 'A European Strategy for Marine and Maritime Research: A coherent European Research Area framework in support of a sustainable use of oceans and seas' ( COM(2008)0534 ) ('the marine and maritime research strategy’),
– võttes arvesse komisjoni 19. septembri 2002. aasta teatist Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegia kohta ( KOM(2002)0511 );
– having regard to the Communication from the Commission of 19 September 2002 on a strategy for the sustainable development of European aquaculture ( COM(2002)0511 ),
– võttes arvesse oma 15. juuni 2006. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)
– having regard to its resolution of 15 June 2006 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013)
– võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta
– having regard to its resolution of 20 May 2008 on an integrated maritime policy for the European Union
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)
– having regard to Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive)
– võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 199/2008 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta
– having regard to Council Regulation (EC) No 199/2008 of 25 February 2008 concerning the establishment of a Community framework for the collection, management and use of data in the fisheries sector and support for scientific advice regarding the common fisheries policy
– võttes arvesse 26. augustist kuni 4. septembrini 2002 Johannesburgis (Lõuna-Aafrika) toimunud maailma säästva arengu tippkohtumise aruannet
– having regard to the report of the world summit on sustainable development held in Johannesburg (South Africa) from 26 August to 4 September 2002
– võttes arvesse Aberdeeni deklaratsiooni, mille Euroopa mere- ja merendusuuringute organisatsioonid, teadusvõrgustikud ning arvukad teadlased kõikjalt Euroopast võtsid vastu 22. juunil 2007. aastal toimunud konverentsil EurOCEAN;
– having regard to the Aberdeen Declaration adopted on 22 June 2007 at the EurOCEAN conference by European marine and maritime research organisations, scientific networks and a large number of scientists from across Europe,
– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6‑0000/2009),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0016/2009 ),
A. arvestades, et komisjon on neljandast raamprogrammist peale püüdnud ergutada Euroopa teadusuuringuid kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas, et pakkuda tuge ühisele kalanduspoliitikale;
A. whereas the Commission has sought to stimulate European research on fisheries and aquaculture since the 4th Framework Programme in order to support the common fisheries policy (CFP),
B. arvestades, et seitsmendas raamprogrammis on kalandust ja vesiviljelust käsitlev teadustegevus viidud kõige üldisemal kujul põllumajanduse teadusuuringute alla (2. teemavaldkond), samal ajal kui mereteadused ja rannikualade haldamine kuuluvad keskkonnateaduste hulka;
B. whereas in the 7th Framework Programme, all research on fisheries and aquaculture is incorporated in the wider context of research on agriculture (thematic area 2), whilst marine sciences and the management of coastal zones come under environmental science,
C. arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) vastutustundliku kalapüügi juhendis ja kokkuleppes ÜRO mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude (nii majandusvööndites kui väljaspool neid liikuvad kalad) ja siirdekalade kaitset ja majandamist, rõhutatakse vajadust tõhustada teadusuuringuid ja koguda andmeid teaduslikult põhjendatud teadmiste parandamiseks sektoris;
C. whereas the code of conduct for responsible fishing of the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) and the agreement for the implementation of the provisions of the United Nations Convention on the Law of the Sea relating to the conservation and management of fish stocks that move both within and outside exclusive economic zones (straddling stocks) and of highly migratory fish stocks both stress the need to develop research activities and the collection of data in order to improve scientific knowledge in the sector,
D. arvestades, et ühine kalanduspoliitika on üks ühenduse poliitikavaldkondadest, mis kõige enam sõltub teadusuuringutest, ning ühise kalanduspoliitika raames võetud meetmete usaldusväärsus rajaneb kõrgetasemelistel teaduslikel nõuannetel;
D. whereas the CFP is among the Community policies most dependent on scientific research and the credibility of the measures adopted under the CFP rests on high-quality scientific opinions,
E. arvestades, et ühine kalanduspoliitika põhineb hea haldustava põhimõtetel, mis nõuavad, et otsuste tegemine toetuks usaldusväärsetele teaduslikele nõuannetele ning annaks aegsasti tulemusi;
E. whereas the CFP is founded on principles of good governance, which require that the decision-making process should be based on serious scientific opinions and should produce timely results,
F. arvestades, et kvootide ja maksimaalse säästva saagikuse taseme määramise aluseks tuleb võtta teaduslikud andmed;
F. whereas scientific data must be taken as the basis for setting quotas and the Maximum Sustainable Yield (MSY),
G. arvestades, et kalurid ja teadlased ei ole sageli ühel meelel mere olukorra ja kalavarude hindamisel;
G. whereas fishermen and scientists often disagree in their estimates of the state of the sea and fish stocks,
H. arvestades, et ehkki mere- ja merendusuuringute strateegias tunnistatakse vajadust jätkata jõupingutusi mere- ja merendusuuringute eri valdkondades, keskendutakse selles pigem mere- ja merendusuuringute vastastikuse mõju parandamisele kui juba arenenud teadusvaldkondade edendamisele;
H. whereas the marine and maritime research strategy, while recognising the importance of continuing efforts in the various marine and maritime disciplines, focuses on improving interactions between marine research and maritime research rather than targeting research sectors that are already well established,
I. arvestades, et äärepoolsemate piirkondade teadusuuringute tippkeskused on Euroopale eriti kasulikud merealade jälgimiseks uue mereuuringute strateegia raames;
I. whereas the centres of research excellence existing in the outlying regions are especially useful means of observing the marine landscape for Europe, in the context of the new strategy for marine research,
2. väljendab heameelt seoses komisjoni tööga mere- ja merendusuuringute strateegia väljatöötamisel, mille eesmärk on võtta kasutusele vahendid mere- ja merendusuuringute paremaks ühendamiseks;
Welcomes the fresh efforts made by the Commission through its marine and maritime research strategy to mobilise resources with a view to improved integration between marine research and maritime research;
6. palub komisjonil 2010. aastal toimuva vahehindamise käigus vaadata läbi seitsmes raamprogramm, võttes arvesse käesolevat resolutsiooni ning pöörates suuremat tähelepanu kalanduse ja vesiviljeluse spetsiifilistele probleemidele;
Calls on the Commission to review the 7th Framework Programme when the mid-term evaluation is carried out, scheduled for 2010, taking account of this resolution and paying greater attention to the specific problems of fisheries and aquaculture;
8. on seisukohal, et konkreetsete kalanduse ja vesiviljeluse teemade puudumine seitsmendas raamprogrammis ei stimuleeri piisava hulga teadusprojektide väljatöötamist kõnesolevates valdkondades ning vähendab valitud projektide olulisust ja asjakohasust;
Takes the view that, owing to the absence of specific strands for fisheries and aquaculture in the 7th Framework Programme, there is not enough incentive for a sufficient number of research projects to be drawn up in these areas, which has a detrimental effect on the importance and relevance of the projects selected;
11. soovitab teaduslike mereuuringute seas eelistada mitte ainult kalavarude seisundi selgitamiseks tehtavaid uuringuid, vaid ka kalavarude majandamise seisukohast otsustava tähtsusega ökosüsteemiga seotud, kaubanduslike, majanduslike ja sotsiaalsete tegurite uurimist;
Recommends that, in the field of scientific marine research, priority be given not only to research to gain knowledge of the state of fish stocks but also to the ecosystemic, commercial, economic and social aspects that determine fisheries management, since all these aspects are of crucial importance;
15. rõhutab murettekitavat probleemi, et kalandusalaste rakendusuuringutega tegeleb vähe noori teadlasi, sest karjääri seisukohalt on see võrreldes alusuuringute ja muude teadusaladega väheatraktiivne;
Stresses the worrying problem of the deficit of young scientists in applied research in the fisheries sector, because careers are not very attractive compared to basic research and other scientific disciplines;
24. palub komisjonil ja liikmesriikidel eraldada ELi eelarvest, eeskätt rubriigist 11 07 02 „Kalavarude majandamise toetus (teadusliku nõustamise tõhustamine)”, assigneeringuid kalandussektori andmete kogumiseks;
Calls on the Commission and Member States to allocate the appropriations entered in the EU budget for the collection of data in the fisheries sector, in particular under budget heading 11 07 02: ‘Support for the management of fishery resources (improvement of scientific advice)’;
Praktiliselt pool ühenduse rahvastikust elab Euroopa jurisdiktsiooni alla kuuluva kahe ookeani ja nelja merega külgnevatel aladel.
Virtually half the Community population lives in areas close to the two oceans and four seas under European jurisdiction.
Neil elu allikaks olevail meredel ja ookeanidel on oluline reguleeriv roll kliimamuutuses.
These seas and oceans, the source of life, play an important moderating role in the context of climate change.
Tegemist on keerukate ja raskesti tundmaõpitavate süsteemidega, mille õige juhtimine on üks peamisi meie ees seisvaid väljakutseid.
They are complex systems that are hard to understand, and managing them correctly is one of the main challenges facing us.
Ökosüsteemide kooskõlastatud säilitamine koos säästva ressursikasutusega, inimtegevuse mõju ennetamine merekeskkonnale ja selle kontrollimine, teadmiste taseme, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni täiustamine – need on uued väljakutsed, millega on võimatu toime tulla ilma Euroopa teadlaskonna osaluseta.
Reconciling the preservation of ecosystems and the sustainable exploitation of resources, preventing and controlling the impact of the various human activities on the marine environment and improving the level of knowledge, technological development and innovation are further challenges that cannot be tackled without the participation of the European scientific community.
ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2004. aasta hinnangu kohaselt oli üle 70% kalavarudest ammendunud, üleekspluateeritud või taastumisjärgus.
With regard to fish stocks , the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) estimated in 2004 that more than 70% of stocks were either depleted, over-exploited or recovering.
Ent varusid mõjutavad teisedki tegurid peale ülepüügi, näiteks juba nimetatud kliimamuutus või inimtegevus, mistõttu on hädavajalik omada usaldusväärseid ja täielikke andmeid.
But other factors in addition to over-fishing have an impact on resources, such as climate change and human activity, and it is therefore vital to have complete and reliable data.
Rannikualasid ohustavad nende erilise geograafilise asendi tõttu näiteks looduskatastroofid ja õnnetused, mille tagajärjeks on tõsine merereostus.
Coastal zones are subject to risks arising from their particular geographical situation, such as natural disasters or accidents followed by serious maritime pollution.
Selles valdkonnas eeldab ühenduse vete seire kõikide olemasolevate ressursside, sealhulgas uuringute mobiliseerimist.
In this area, the surveillance of Community waters entails mobilising all available resources, including research.
Iseäranis vajavad tähelepanu eriliselt ohustatud mereökosüsteemid , eriti arvestades asjaolu, et tulevikus on ökosüsteemne lähenemine otsuste tegemisel eluliselt tähtis.
Marine ecosystems are particularly vulnerable and require special attention, even more so given that in future the ecosystem approach will be essential when decisions are to be taken.
Merekaitsealad tuleb tervikliku lähenemisviisi abil ja kindlatele teaduslikele kriteeriumidele toetudes selgelt määratleda, et võimaldada nende kaitsmist lisaks kalandusele ka muu tegevuse eest, nagu turism, nafta ammutamine või sõjaline tegevus.
Protected marine areas need to be clearly defined on the basis of an integrated approach supported by sound scientific criteria that will be capable of protecting them from activities other than fishing as well, such as tourism, oil extraction and military activities.
Mereuuringud merede ja ookeanide haldamise teljena
Marine research as an axis for the management of the seas and oceans
Ühise kalanduspoliitika rakendamine on lahutamatult seotud tõhusa uurimistegevusega Euroopa tasandil.
Implementing a common fisheries policy is inseparable from effective research at European level.