natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. arvestades, et linnadel on ainulaadne arhitektuuriline ja kultuuriline potentsiaal, samuti märkimisväärne võime edendada sotsiaalset integratsiooni, ning arvestades, et linnad aitavad kaasa sotsiaalse tasakaalu säilitamisele tänu kultuurilise mitmekesisuse hoidmisele ning keskuse ja äärealade vahelise püsiva sideme säilitamisele;
D. whereas cities possess unique architectural and cultural potential, as well as considerable powers of social integration, and whereas they contribute to the social balance by preserving cultural diversity and maintaining a permanent link between the centre and outlying areas,
E. arvestades, et algatuste URBAN kogemustele toetudes on linnameetmed integreeritud (peavoolustatud) lähenemiseesmärgi ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi reguleerivasse raamistikku programmitööperioodil 2007–2013; arvestades, et see peavoolustamine on selgelt laiendanud linnadele kättesaadavaid rahastamisvõimalusi; arvestades, et rakenduskavades tuleks selgelt kindaks määrata linnaarengu eesmärgid, et soodustada vahendite kontsentreerimist;
E. whereas, building on the experience of the URBAN initiatives, urban actions have been integrated (‘mainstreamed’) into the regulatory framework for the Convergence and Regional competitiveness and employment objectives in the 2007-2013 programming period; whereas this mainstreaming has clearly expanded the funding available for cities; whereas clearly defined urban development objectives should be identified within the operational programmes to help concentrate resources,
F. arvestades, et subsidiaarsus oma tugevdatud ja laiendatud kujul, nagu see on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingus, ning mitmetasandiline valitsemine ja paremini määratletud partnerluse põhimõte on kõigi ELi poliitikavaldkondade nõuetekohase rakendamise tähtsad aspektid, ning arvestades, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahendeid ja pädevusi tuleks vastavalt tugevamini kaasata;
F. whereas subsidiarity in its strengthened and widened form, as defined in the TFEU, as well as multi-level governance and a better-defined partnership principle, are essential elements for the correct implementation of all EU policies, and whereas engagement of the resources and competences of local and regional authorities should be reinforced accordingly,
G. arvestades, et viimaste aastate majanduskriis on suurendanud erinevusi ja sotsiaalset tõrjutust suurlinnade laiadel äärealadel; arvestades, et kriisi korral peab kohalikel omavalitsustel olema võimalik rakendada praktilisi meetmeid, et võidelda vaesuse vastu ning toetada sotsiaalset ühtekuuluvust ja tööhõivet;
G. whereas the economic crisis of the last few years has heightened disparities and social exclusion in vast peripheral metropolitan areas; whereas, in the face of the crisis, local authorities must be in a position to implement practical measures to combat poverty and support social cohesion and employment,
H. arvestades, et arengukeskuste poliitika, mille aluseks on majandusaktiivsuse edendamine linnades, ei ole paljudel juhtudel suutnud luua piisavat käivitusjõudu ning on seetõttu avaldanud piiratud mõju ümbritsevale alale, mis ei ole aidanud kaasa integreeritud arengule;
H. whereas a policy of development poles based on stimulating economic activity in the cities has on many occasions failed to generate sufficient pull and has therefore had a limited impact on the surrounding area and has not contributed to integrated development,
I. arvestades, et linnadel võivad sõltumata nende jõukusest või majanduslikust tugevusest olla mõnes üksikus linnaosas spetsiifilised probleemid, nagu äärmuslik sotsiaalne ebavõrdsus, vaesus, tõrjutus ja kõrge tööpuudus, mida saab ühtekuuluvuspoliitika abiga leevendada või kaotada;
I. whereas in a very few districts of cities, regardless of their wealth or economic strength, there may be specific problems such as extreme social inequality, poverty, marginalisation and high unemployment which cohesion policy support can alleviate or eliminate,
J. arvestades, et poliitikameetmete, sealhulgas kontrolli- ja auditeerimismehhanismide rakendamise lihtsustamine aitab suurendada tõhusust, vähendada veamäärasid, muuta poliitikameetmete struktuuri kasutajasõbralikumaks ning suurendada nähtavust; arvestades, et pingutusi lihtsustamise nimel tuleks jätkata ning neile peaks lisanduma riiklike ja piirkondlike menetluste lihtsustamine, et linnapiirkondade esindajad saaksid paremini suunata ja hallata Euroopa fondide kasutamist,
J. whereas simplification of policy implementation, including that of control and auditing mechanisms, helps improve efficiency, reduce error rates, make the policy architecture more user-friendly and increase visibility; and whereas simplification efforts should continue and be accompanied by the simplification of national and regional procedures so that representatives of urban areas can better orient and manage the utilisation of European funds,
Linnamõõtme kontekst
Context of the Urban Dimension
Kohalikud vajadused ja/vs. Euroopa prioriteedid
Local Needs and/vs. European Priorities
9. toonitab, et arukate süsteemide kasutamine aitab oluliselt parandada energiatõhusust, ohutust ja turvalisust avalikus sektoris, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama arukate süsteemide koordineeritud ja tõhus kasutuselevõtt kogu liidus tervikuna, eeskätt linnapiirkondades; viitab sellele, et just linnad võivad anda olulise panuse võitlusesse kliimamuutuse vastu, rakendades näiteks arukaid ühistranspordisüsteeme, hoonete energiasäästlikku saneerimist, linnaosade säästvat planeerimist, mis vähendaks vahemaid teel tööle ja linnaasutuste juurde jms; sellega seoses toetab algatust Civitas ja linnapeade pakti; rõhutab, kui tähtis on kasutada olemasolevaid rahastamisvahendeid, et rakendada tegevusprogramme, millega edendada kohaliku taastuvenergia potentsiaali kasutamist, ning kutsub komisjoni üles tagama, et mõlemaid algatusi ajakohastataks tulevikus;
Stresses that the application of intelligent systems can make a significant contribution to improving energy efficiency, safety and security in the public sector, and calls on the Commission and the Member States to ensure coordinated and effective deployment of intelligent systems in the Union as a whole, and particularly in urban areas; points out that cities, in particular, can make a major contribution towards combating climate change through, for instance, intelligent local public transport systems, energy refurbishment of buildings, and sustainable city-district planning which minimises distances to work, urban amenities etc.; in this context, supports the Civitas initiative and the Covenant of Mayors; stresses the importance of using available funding to implement programmes of action to promote the exploitation of local renewable energy potential, and calls on the Commission to ensure that both these initiatives are updated in the future;
11. kordab oma seisukohta, et Lissaboni strateegia üks nõrkus oli hästitoimiva mitmetasandilise valitsemise puudumine ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna ebapiisav osalus strateegia kujundamise, rakendamise, kommunikeerimise ja hindamise etappides; rõhutab, et ELi 2020. aasta strateegia jaoks on vaja paremat valitsemissüsteemi, mis sidusrühmi kõigis etappides enam kaasaks;
Reiterates its view that one of the weaknesses of the Lisbon Strategy was the lack of well‑functioning multi-level governance and the insufficient involvement of regional and local authorities and civil society in the design, implementation, communication and evaluation stages of the strategy; stresses the need for an improved governance system for the EU2020 Strategy, with greater integration of stakeholders at all stages;
13. on veendunud, et seost kohalike arengukavade ja piirkondlike/riiklike põhiprogrammide vahel tuleks tugevdada; toetab komisjoni ettepanekut tugevdada ühtekuuluvuspoliitikas kohaliku arengu lähenemisviisi LEADER-tüüpi tugirühmade ja tegevuskavade abil;
Believes that the link between local action plans and regional/national mainstream programmes should be strengthened; supports the Commission’s proposal to reinforce the position of the local development approach in cohesion policy through ‘Leader’ type support groups and action plans;
15. rõhutab piiriülese koostöö, riikidevahelise koostöö ja algatuse URBACT positiivset rolli linnade koostöövõrgustikes, kus jagatakse parimaid tavasid ja leitakse uuenduslikke lahendusi; märgib, et Euroopa linnade koostöö on täielikult kooskõlas eesmärgiga nr 3 (Euroopa territoriaalne koostöö); on seisukohal, et perioodil 2014–2020 tuleks Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi linnamõõdet tugevdada; ergutab linnade osalemist piirkondadevahelistes ja piiriülestes koostöövõrgustikes; on veendunud, et toetatud võrgustikud peaksid olema seotud tegelike arenguprojektidega, ning palub komisjonil parandada platvorme, mis võimaldavad eksperimentaalset lähenemist linnade taaselustamisele ja linnaarengule; on veendunud, et katsetamine võib olla kasulik Euroopa Sotsiaalfondi raames, eriti kui üldist territoriaalset strateegiat võiks täiendada lähenemisega, mis on suunatud konkreetsetele elanikerühmadele;
Stresses the positive role that cross-border cooperation, transnational cooperation and URBACT initiative play in networking of cities, sharing best practice and generating innovative solutions; notes that cooperation between European cities is fully in line with Objective 3 ( European territorial cooperation); considers that, during the period 2014- 2020, the urban dimension of the European territorial cooperation objective should be enhanced; encourages the involvement of cities in inter-regional and cross-border cooperation networks; believes that supported networks should be linked to real development projects and calls on the Commission to enhance the platforms to allow of an experimental approach to urban regeneration and development; believes that experimentation could be useful in the context of the ESF in particular, where an overall territorial strategy could complement an approach aimed at specific population groups;
17. kordab oma palvet komisjonile luua vahetusprogramm „Erasmus kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud esindajatele”, et julgustada parimate tavade ülekandmist paikkonna ja linna strateegilisse arengusse;
Reiterates its call on the Commission to create an ‘Erasmus for local and regional elected representatives’ exchange programme in order to encourage the transfer of good practice in strategic local and urban development;
Kohustuste edasivolitamine
Sub-delegation of responsibilities
20. hoiatab, et kuna linnastumise ulatus ja ülekaal erinevad ELi piires suurel määral, iseäranis siis, kui piirkond on valdavalt maapiirkond ja nõrgalt linnastunud, tuleb linnameetmeteks ette nähtud vahendite osakaal, nagu ka rakenduskavade üldsisu ja prioriteedid, jätta kõnealuse piirkonna nimel tegutsevate programmikavandajate otsustada;
Cautions that, as the scale and predominance of urbanisation differs greatly across the EU, particularly where a region is predominantly rural and weakly urbanised, the share of resources attributed to urban actions, as with the general content and priorities of Operational Programmes, must be left to the discretion of programme designers operating on behalf of the region in question;
21. pooldab integreeritud strateegilise planeerimise põhimõtteid, kuna need aitavad kohalikel omavalitsustel jõuda üksikute projektide tasemel mõtlemisest strateegilisema valdkondadevahelise mõtlemiseni, et kasutada ära nende sisemist arengupotentsiaali; rõhutab sellise alt üles lähenemisviisi lisandväärtust ja innovaatilist olemust, eelkõige ebasoodsas olukorras linnaosade jaoks, tänu millele on kõigi kohalike sidusrühmade osaluse tagamisel võimalik paremini arvestada piirkonna tegelikke vajadusi ja ressursse; samas peab kahetsusväärseks, et ühine määratlus on nii ebamäärane, mille tulemuseks on mõnel juhul ainult formaalne rakendamine; nõuab, et komisjoni kutsuks liikmesriike üles, et nad integreeritud strateegilise planeerimise eesmärgil toetaksid kohaliku tasandi haldussuutlikkuse arengut;
Advocates integrated strategic planning principles, as they can help local authorities move on from thinking in terms of 'individual projects' to more strategic intersectoral thinking in order to use their endogenous development potential; stresses the added value and innovative nature – particularly for disadvantaged neighbourhoods – of this ‘bottom-up’ approach, which by ensuring the participation of all local stakeholders would make it possible to respond better to the real needs and resources of the territory; at the same time, regrets the vague common definition which results only in formal application in some cases; urges the Commission to call on the Member States to ensure support for the development of local administrative capacities for the purposes of integrated strategic planning;
Ulatuslik finantsplaneerimine
Comprehensive financial planning
27. toetab sellega seoses ulatuslikku finantsplaneerimist kohalikul tasandil kui integreeritud arenguplaneerimise lahutamatut osa ning palub kõigil avalike vahendite kasutajatel kooskõlas tulemuslikkuse printsiibiga järgida rangelt põhimõtet „raha projektide eest, mitte projektid raha eest”;
Advocates in this context comprehensive financial planning at local level as an indivisible component of integrated development planning, and calls on each user of public resources, in line with the concept of result orientation, to sign up strictly to the ‘money for projects, instead of projects for money’ principle;
31. on veendunud, et eriti algatus Jessica võib osutuda kõige tõhusamaks linnade tasandil rakendatuna, ning täheldab kahetsustundega, et mõned liikmesriigid kalduvad selle rakendamist tsentraliseerima;
Believes that the 'Jessica' initiative in particular can achieve its greatest effectiveness when implemented at the level of cities, and observes with regret, therefore, that some Member States tend to centralise its implementation;
Raporti eesmärgid ja sisu
The goals and substance of the report
Käesoleva raporti eesmärk on järgida eelmist raportit ühtekuuluvuspoliitika linnadimensiooni kohta ka uuel programmiperioodil, kajastades samal ajal Euroopa linnade arengukava viimaseid tulemusi.
The purpose of this report is to follow up the previous 'Urban dimension of cohesion policy in the new programming period' report while reflecting the latest developments of the European Urban Agenda.
Alates 2009. aastast on selle teema arendamise heaks astutud mitmeid uusi samme ning järgnevate nädalate jooksul on oodata teisigi.
Since 2009, there have been several new inputs into the evolution of this issue and others are expected in the weeks to come.
Raport hõlmab ühtekuuluvuspoliitika linnadimensiooni mitmeid aspekte, mida Regioonide Komitee peab ülimalt tähtsaks või problemaatiliseks tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks, millest saab Euroopa linnade täisväärtuslik ja tõhus poliitika.
The report covers several aspects of the Urban dimension of Cohesion Policy that the Committee on Regional Development identifies as crucial or challenging for the future Cohesion Policy which is to become a fully-valued and effective policy towards the EU cities.
Euroopas on umbes 5000 linna, mille elanike arv jääb 5000 ja 50 000 vahele ning peaaegu 1000 rohkem kui 50 000 elanikuga linna.
In Europe there are about 5.000 towns with populations between 5.000 and 50.000 inhabitants and almost 1.000 cities counting populations above 50.000.
Euroopat iseloomustab territoriaalne mitmekesisus ja mitme keskpunktiga areng, suhteliselt tihedas linnade võrgustikus on mõned väga suured linnad.
Europe can be characterized by territorial diversity and polycentric development, the relatively dense urban network contains few very large cities.
Euroopa Liidus elab ainult 7% inimestest linnades, kus on rohkem kui 5 miljonit elanikku, võrreldes 25%-ga Ameerika Ühendriikides
In the European Union, only 7% of people live in cities of over 5 million as against 25% in the United States of America.
Euroopa Komisjon, roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta: Territoriaalse mitmekesisuse muutmine Euroopa tugevaks küljeks, Brüssel, 2008. .
Commission of the European Communities, Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength, Brussels, 2008.
Euroopa linnade olukorda käsitleva aruande
According to the State of European Cities Report
Iirimaa, Soome ja Kreeka linnad on samuti puutunud kokku ELi kõrgeimate rahvastikukasvu määradega.
Cities in Ireland, Finland, and Greece also experienced some of the highest population growth rates in the EU.
Vastupidiselt sellele olid mitmed Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonnad samal ajavahemikul tunnistajaks rahvastiku üldisele vähenemisele.
In contrast, many urban areas in Central and Eastern Europe witnessed an overall population decline in the same time frame.
Tehtud on palju katseid jõuda ühise arusaamani linna tähendusest, määratlusi on esitanud ÜRO
Many attempts have been made to establish a common understanding of ‘urban’, there are definitions by the UN
http://siteresources.worldbank.org/DATASTATISTICS/Resources/table3_10.pdf , Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon
http://siteresources.worldbank.org/DATASTATISTICS/Resources/table3_10.pdf , the OECD
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 ja siis jällegi üksikud riigid.
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 , and then again by individual countries.
Enamik neist määratlustest – kui mitte kõik – põhinevad statistilisel teabel rahvastikuarvu ja -tiheduse kohta.
Most if not all of these definitions are based on statistical information concerning population size and density.
Kuigi ühe või teise riigi rahvastiku geograafilises jagunemises on vaieldamatult suuri erinevusi, on Euroopa institutsioonid seni toetunud lähenemisele, mida rakendas Eurostat
Whilst large differences undoubtedly exist in the geographical distribution of the population of one country or another the European Institutions have until now relied on the approach adopted by Eurostat
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF oma Euroopa piirkondade ja linnade statistiliste andmete viitejuhendis ning millega määratakse ruumiliste üksuste neli taset, mille kohta kogutakse andmeid.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF in its European regional and Urban statistics Reference guide which identifies four levels of spatial unit for which observations are collected.
Need ulatuvad kesklinnast laiema linnaalani, tuumani üheksa pealinna puhul, kus administratiivse linna põhimõtte tõttu ei saanud tuletada võrreldavaid ruumilisi üksusi, ning lõpuks linna juurde kuuluvate aladeni.
These vary from the central or "core" city, through the larger urban zones (LUZ), the "Kernel" for nine capital cities where the concept of the administrative city did not yield comparative spatial units and finally subcity districts (SCD).
Kuigi Eurostati määratlust saab täielikult rakendada statistilistel eesmärkidel, on olemasolevaid erinevusi ja erinevaid lähenemisi silmas pidades väga raske luua ühtekuuluvuspoliitika raamistikus ühist, selget määratlust linna kohta ning seetõttu tuleks määratlemise küsimus jätta kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega liikmesriikidele.
Although Eurostat definition is fully applicable for statistical purposes, keeping in mind the existing differences and various approaches it seems to be very difficult to establish a common, clear definition of ‘urban’ in the framework of cohesion policy and hence the definition issue should be left to Member states in accordance with the principle of subsidiarity.
Ajalooline areng
Historical evolution
Ajalooliselt seisis linnadimensioon kõrvuti peamiste struktuurimeetmetega.
Historically the urban dimension was standing alongside the main volume of structural operations.
Alates 1990. aastast on läbi viidud linnaarengu katseprojekte.
Since the 1990 there have been Urban Pilot Projects.
Alates 1994. aastast oli töös algatuse URBAN programm, mis võimaldas integreeritud kohaliku arengu mudelite edendamist.
Since 1994, there was the URBAN Community initiative programme that allowed the promotion of integrated local development models.
Kuigi eelmise programmitöö perioodi ajal eraldati linnaalastele algatustele teatud rahalisi vahendeid, ei ole see perioodil 2007–2013 nii.
Whereas during the previous programming period the various Urban initiatives were allocated specific funding, this is not the case during the 2007-2013 period.
Pärast struktuurifonde käsitlevate uute eeskirjade vastuvõtmist integreeriti (süvalaiendati) linnade arengupoliitika ühtekuuluvuse ja piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive alastesse eesmärkidesse, rõhutades seega ühtekuuluvuspoliitika selle aspekti tähtsust ELi silmis.
Following the adoption of the new regulations governing the structural funds, urban development policy has been integrated (mainstreamed) into the cohesion and regional competitiveness and employment objectives thus underlining the importance the Union attaches to this aspect of cohesion policy.
Liikmesriike julgustati, kuid ei kohustatud integreerima riiklike strateegiliste raamistike ja rakenduskavade koostamisel jätkusuutlikku linnaarengut strateegilise prioriteedina.
Whilst drawing up the NSRFs and OPs, Member States were encouraged but not obliged, to integrate sustainable urban development as a strategic priority.
Võttes siiski arvesse linnade ja linnastute tähtsust Euroopa majandusstruktuuris, rikuks selle tegematajätmine suuresti liikmesriikide mis tahes võimaliku kavatsuse olla dünaamiline osaline ELi pingutustes oma eesmärkide saavutamisel.
However, given the importance of cities and urban agglomerations in the European economic fabric, not to do so would largely defeat any plans they may have had to be a dynamic player in the Union's efforts to achieve its goals.
Praegused läbivaadatud eeskirjad lubavad haldavatel asutustel tugineda linnaarengu jaoks eraldatud rahaliste vahendite haldamisel mitmetele avalikele ja erasektori partnerlustele.
The current revised regulations permit managing authorities to have recourse to a wide range of public/private partnerships in the management of funds earmarked for urban development.
Seega võivad struktuurifondid rahastada finantskorraldusoperatsiooni, näiteks riskikapitalifonde, garantiifonde ja laenufonde.
Thus the structural funds may finance an operation of financial engineering such as venture capital funds, guarantee funds or loan funds.
Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank on välja töötanud kolm finantsinstrumenti: JEREMIE
The European Commission and the EIB have developed three financial instruments namely, JEREMIE
Hõlbustab käivitusfirmade juurdepääsu rahastamisvahenditele, mikroettevõtjate ja väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate arendamist. , JASPERS
Facilitates access to finance for business startups, the development of micro enterprises and SMEs , JASPERS
Toetab suurprojektide ettevalmistamist. ja JESSICA
Supports the preparation of major projects and JESSICA
Toetab finantskorraldust linnaarengu valdkonnas. .
Supports financial engineering in the Urban development field. .
JESSICA (Euroopa ühistoetus jätkusuutlikeks investeeringuteks linnapiirkondadesse) pakub linnaarengu vaatepunktist suurimat huvi.
JESSICA (The Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas) represents the greatest interest for urban development.
Selle eesmärk on luua kasutatavate finantsressursside abil võimendavat mõju.
It is aimed at achieving a leverage effect with the financial resources available.
Tagasisaadud vahendid tuleb uuesti investeerida linnaarendusse või eraldada haldavale asutusele muude linnaalaste projektide jaoks.
The recovered funds must be reinvested in urban development or reallocated to the managing authority for other urban projects.
Tegelikult on Jessica hetkel endiselt algfaasis.
In fact Jessica is at present still in the early stages.
Teema taust
Background of the subject
Vastavalt Euroopa Komisjoni statistikale
According to the European Commission statistics