natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ombudsman on alati jõuliselt kaitsnud ELi dokumentidele juurdepääsu õigust ja ta on korduvalt andud olulise panuse määruse nr 1049/2001 läbivaatamist käsitlevasse arutellu.
The Ombudsman has always been a staunch defender of the right of access to EU documents and he has on various occasions made important contributions to the discussion concerning the review of Regulation 1049/2001.
2010. aastal lõpetas ombudsman 22 uurimist, mis käsitlesid määruse nr 1049/2001 kohaldamist puudutavaid kaebusi.
In 2010 the Ombudsman completed 22 inquiries into complaints concerning the application of Regulation 1049/2001.
Tegelikult sai 2010. aastal parlamendile saadetud eriaruanne alguse juhtumist, mille aluseks oli kaebus dokumentidele juurdepääsu võimaldamisest keeldumise pärast.
In fact the special report sent to the Parliament in 2010 resulted from a case that started off with a complaint on refusal to give access to documents.
Rikkumiskaebuste uurimisel on ombudsmanil samuti õigus hinnata komisjoni analüüside ja järelduste sisu.
The Ombudsman also has the right to review the substance of the analyses and conclusions reached by the Commission when investigating infringement complaints.
Ta võib näiteks kontrollida, kas need on mõistlikud, hästi põhjendatud ja kas kaebuse esitajale on küsimust täielikult ja selgelt selgitatud.
He may check for example whether they are reasonable, well argued and explained fully and clearly to complainants.
2010. aastal sai ombudsman 70% juhtudest kaebuse esitajaid aidata, avades ise uurimise, suunates kaebuse pädevale ELi või riiklikule asutusele või nõustades kaebuse esitajat, kuhu oleks õige pöörduda.
In 70% of all cases processed in 2010 the Ombudsman was able to help complainants by opening an inquiry himself, by transferring the complaint to a competent EU or national body or by advising the complainant where to turn.
Kaebusi, mis pole ombudsmani pädevuses, saavad tihti kõige paremini lahendada riiklikud või piirkondlikud ombudsmanid.
Complaints which are not within the Ombudsman's mandate can in many cases best be handled by a national or a regional ombudsman.
2010. aastal kuulus mõne Euroopa ombudsmanide võrgustiku, mille täieõiguslik liige petitsioonikomisjon on, liikme pädevusse 1435 kaebust.
In 2010 1 435 complaints were within the mandate of a member of the European Network of Ombudsmen of which the Committee on Petitions is a full member.
2010. aasta aastaaruandes pööratakse erilist tähelepanu uuele strateegiale, mille ombudsman ja tema personal on koostanud 2009–2014 ametiajaks.
In the Annual Report 2010 special attention is drawn to the new strategy the Ombudsman and his staff have formulated for his mandate 2009-2014.
Selle eesmärgid on:
The objectives are:
• Kuulata sidusrühmi, saades kaebuse esitajatelt tagasisidet, laiendada ja süvendada kontakte ELi institutsioonide ja kodanikuühiskonnaga ja teha kindlaks hea tava.
• To listen to stakeholders by obtaining feedback from complainants, broadening and deepening contacts with the EU institutions and civil society, and identifying best practices.
• Saavutada kiiremini tulemusi, vähendades uurimiste lõpetamiseks kuluvat aega ja töötades välja lihtsustatud menetlused kaebuste kiiremaks lahendamiseks.
• To deliver results faster by reducing the time needed to close inquiries and by developing simplified procedures to promote rapid resolutions of complaints.
• Mõjutada positiivselt ELi institutsioonide halduskultuuri, aidates parandada halduspraktikat ja keskendudes süsteemsetele probleemidele.
• To impact positively on EU institutions' administrative culture by helping to improve administrative practices and focusing on systemic problems.
• Anda parema suhtluse kaudu sidusrühmadele ja avalikkusele õigeaegset ja kasulikku teavet.
• To provide timely and useful information to stakeholders and the public by communicating better.
• Mõelda uuesti läbi ressursside kasutus ja rakendada institutsioonides kõige kõrgemaid haldusstandardeid.
• To rethink how resources are being used and applying the highest standards of administration in the institution.
Ombudsmani institutsioon, millel praegu on ametlikult 64 töökohta (20 ametnikku ja 44 ajutist töötajat) ja mille eelarve on umbes 9 miljonit eurot, kavatseb kasutada seda uut strateegiat oma tegevuse aluse ja juhisena, tagamaks, et ELi kodanikud saavad oma õigusi täielikult realiseerida, ja tugevdamaks ELi halduse kvaliteeti.
The Ombudsman institution, which currently has an establishment plan of 64 posts (20 officials and 44 temporary agents) and a budget of around 9 million euros, will use this new strategy to underpin and guide its actions, which are aimed at ensuring that EU citizens enjoy their rights fully and at enhancing the quality of the EU administration.
ELi terrorismivastase võitluse poliitika peamised saavutused ja edasised ülesanded
on the EU Counter-Terrorism Policy: main achievements and future challenges
VÄLISKOMISJONI ARVAMUS.............................................................................................15
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................16
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS............................................................................................19
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................20
- võttes arvesse põhiõiguste hartat, Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 6 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu asjaomaseid artikleid;
- having regard to the Charter of Fundamental Rights, to Articles 2, 3 and 6 of the Treaty on European Union, and to the relevant Articles of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
- võttes arvesse 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat
- having regard to the 2003 European Security Strategy
Turvaline Euroopa paremas maailmas – Euroopa julgeolekustrateegia, mis võeti vastu 12. detsembril 2003 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel ja mille koostamise eest vastutas ELi kõrge esindaja Javier Solana. ja selle 2008. aasta rakendusaruannet
A Secure Europe in a Better World - The European Security Strategy, Approved by the European Council held in Brussels on 12 December 2003 and drafted under the responsibilities of the EU High Representative Javier Solana and its implementation report of 2008
Aruanne Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise kohta „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, S 407/08. ;
Report on the Implementation of the European Security Strategy - Providing Security in a Changing World, S 407/08 ,
- võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta
- having regard to Council Framework Decision 2002/475/JHA of 13 June 2002 on combating terrorism
- võttes arvesse 2005. aastal vastu võetud Euroopa Liidu terrorismivastast strateegiat
- having regard to the 2005 EU Counter-Terrorism Strategy
Nõukogu dokument 14469/4/05. ;
Council Document 14469/4/05. ,
- võttes arvesse radikaliseerumise ja terroristide värbamise vastast Euroopa Liidu strateegiat
- having regard to the EU Strategy for Combating Radicalisation and Recruitment to Terrorism
Nõukogu dokument 14781/1/05.
Council Document 14781/1/05.
Strateegia vaadati läbi 2008. aasta novembris.
The Strategy was revised in November 2008.
Nõukogu dokument 15175/08. ;
Council Document 15175/08. ,
- võttes arvesse Stockholmi programmi „Avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel“
- having regard to the Stockholm Programme - An Open and Secure Europe Serving and Protecting Citizens
- võttes arvesse Europoli 2011. aasta aruannet terrorismi olukorra ja suundumuste kohta ELis (TE-SAT 2011);
- having regard to the Europol EU Terrorism Situation and Trend Report for 2011 (TE‑SAT 2011),
- võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded” ( KOM(2010)0386 );
- having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council of 20 July 2010 on the EU Counter-Terrorism Policy: main achievements and future challenges ( COM(2010)0386 ),
- võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 24. novembri 2010. aasta arvamust teatise „ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded“ kohta
- having regard to the Opinion of the European Data Protection Supervisor of 24 November 2010 on the Communication on the EU Counter-Terrorism Policy: main achievements and future challenges
- võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teatise „ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded“ kohta
- having regard to the Opinion of the European Economic and Social Committee on the Communication on the EU Counter-Terrorism Policy: main achievements and future challenges
SOC 388 - CESE 800/2011. ;
SOC 388 - CESE 800/2011. ,
- võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeolekustrateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas“ ( KOM(2010)0673 );
- having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the EU Internal Security Strategy in Action: Five steps towards a more secure Europe ( COM(2010)0673 ),
- võttes arvesse Euroopa Nõukogu 1983. aasta vägivaldsete kuritegude ohvrite hüvitisi käsitlevat konventsiooni (CETS nr 116), Euroopa Nõukogu 2005. aasta terrorismi tõkestamise konventsiooni, (CETS nr 196), Euroopa Nõukogu 2005. aasta suuniseid terroriaktides kannatanute kaitsmise kohta, Euroopa Nõukogu 2006. aasta soovitust (2006)8 kuriteoohvrite abistamise kohta ning komisjoni 2011. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ( KOM(2011)0275 );
- having regard to the 1983 Council of Europe Convention on the Compensation of Victims of Violent Crimes (CETS No. 116), the 2005 Council of Europe Convention on the Prevention of Terrorism (CETS No. 196), the 2005 Council of Europe Guidelines on the Protection of Victims of Terrorist Acts, the 2006 Council of Europe Recommendation (2006)8 on Assistance to Crime Victims, and the 2011 Commission proposal for a Directive establishing minimum standards on the rights, support and protection of victims of crime ( COM(2011)0275 ),
- võttes arvesse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi vahekokkuvõtet ja rohelist raamatut pealkirjaga „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine”;
- having regard to the mid-term review of the 7th Framework Programme for Research and to the Green Paper entitled "From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding",
- võttes arvesse oma mitmeid resolutsioone terrorismivastase võitluse kohta;
- having regard to its various resolutions related to counter-terrorism,
- võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks
- having regard to Council Regulation (EC) No 2580/2001 on specific restrictive measures directed against certain persons and entities with a view to combating terrorism
- võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi ( A7-0286/2011 ),
- having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Foreign Affairs and the Committee on Legal Affairs ( A7-0286/2011 ),
A. arvestades, et pärast 2001. aasta 11. septembri koletislikke rünnakuid iseloomustab 21. sajandi esimest kümnendit eriti Ameerika Ühendriikide jaoks nn terrorismivastane sõda; arvestades, et kuigi nimetatud või muud sama mastaapsed rünnakud ei leidnud aset Euroopa pinnal, toimus nende kavandamine ja ettevalmistamine osaliselt Euroopas, ning et paljud eurooplased pidasid seda rünnakuks nende väärtuste ja elustiili vastu;
A. whereas after the atrocious attacks of 11 September 2001 the first decade of the 21st century has been marked by the ‘War on Terrorism’, especially with regard to the U.S. approach; whereas, although these attacks or other attacks of similar magnitude did not take place on European soil, the planning and preparation of the attacks took place partially in Europe, and many Europeans felt them to be an attack on their values and their way of life,
B. arvestades, et 21. sajandil on Euroopa Liit olnud üha enam terrorismi sihtmärgiks ja ohvriks ning seisab silmitsi pideva ohuga;
B. whereas the European Union has been a greater target for, and victim of, terrorism in the 21st century and faces an ever present threat,
C. arvestades, et pärast 11. septembri rünnakuid Ameerika Ühendriikides ELi pinnal toimunud tõsised terrorirünnakud, sealhulgas 2004. aastal Madridis ja 2005. aastal Londonis, on oluliselt mõjutanud ELi kodanike ühist turvatunnet;
C . whereas severe terrorist attacks on EU soil since the 9/11 attacks in the United States, including the 2004 terrorist attacks in Madrid and the 2005 attacks in London, have had a significant impact on the sense of common security among EU citizens ,
D. arvestades, et Europoli 2011. aasta ülevaates terrorismi olukorra ja suundumuste kohta ELis (TE-SAT 2011) öeldakse, et Euroopas valitseb endiselt tõsine terrorirünnakute oht ning terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse sidemed näivad tugevnevat, samuti juhitakse tähelepanu asjaolule, et 2006. aastaga võrreldes on vähenenud separatistide terroriorganisatsioonide sooritatud või neile omistatud rünnakute osakaal, ehkki need moodustavad endiselt enamiku ELis toimepandud terrorirünnakutest;
D . w hereas the Europol 2011 EU Terrorism Situation and Trend Report (TE-SAT 2011) indicates that the threat of terrorist attacks in the EU remains serious, and that the links between terrorism and organised crime appear to be growing, and points to the fact that there is a decreasing trend of terrorist attacks claimed or attributed to separatist terrorist organisations as compared with 2006, although they still account for the majority of overall terrorist attacks in the EU ,
E. arvestades, et Stockholmi programmis nimetatakse kaht sisejulgeolekut ähvardavat ohtu – rahvusvahelist terrorismi ja organiseeritud kuritegevust, mis on sageli seotud samade tegevusvaldkondade, näiteks relvade ja narkootikumide salakaubandusega,
E. whereas the Stockholm Programme identifies two threats to internal security – international terrorism and organised crime – which, in many cases, operate in the same areas of activity, such as arms and drugs trafficking for example,
F. arvestades, et terrorism ei ole viimase aja ilming; arvestades, et viimastel kümnenditel on tekkinud sellised uued terrorismi liigid nagu küberterrorism, ning terrorivõrgustike ülesehitus, vahendid ja rahastamine on muutunud keerulisemaks, mis muudab terroriohu veelgi mitmetahulisemaks; arvestades, et terrorismivastane võitlus on alati kuulunud liikmesriikide pädevusse ning tavapäraste õiguskaitsemeetmete valdkonda; arvestades, et 11. septembri, Madridi ja Londoni rünnakud muutsid põhjalikult terrorismi kui nähtuse käsitlust ning terrorismivastase võitluse viise ja vahendeid; ning arvestades, et nende rünnakute tagajärjel on terrorismist saanud küsimus, mis mõjutab liikmesriikide riikliku julgeoleku kõrval kogu ELi julgeolekut, ja seda hoopis teistsuguses õiguslikus raamistikus;
F. whereas terrorism is not a recent phenomenon; whereas in recent decades terrorism has taken new forms such as cyber–terrorism, and terrorist networks have become more complex in structure, means and financing, thus making the terrorist threat all the more complex; whereas counter-terrorism has always been part of the sphere of competence of the Member States and of regular law enforcement action; whereas the 9/11, Madrid and London attacks led to a fundamental change in perception of the terrorist phenomenon and in the methods and instruments used to fight terrorism; and whereas as a result of those attacks terrorism became a matter affecting the security of the whole European Union and not just the national security of the Member States, with a very different legal framework,
G. arvestades, et ühemõttelise ja üldtunnustatud terrorismi mõiste puudumine takistab terrorismi ja sellega võitlemist puudutavat diskussiooni;
G. whereas there is no unambiguous and universally accepted definition of terrorism, which hampers discussion concerning terrorism and how to combat it,
H. arvestades, et rahvusvaheline koostöö on hädavajalik selleks, et võtta terrorismilt selle finants-, logistiline ja operatiivne tugi;
H. whereas international cooperation is essential to deprive terrorism of its financial, logistical and operational bases,
I. arvestades, et ehkki ELi liikmesriikides on erinevad terrorismikogemused ja terroriohu tase, on vaja ELi ühist lähenemisviisi, kuna terroristlikud operatsioonid on sageli üleeuroopalised ning terroristid kasutavad oma tegude toimepanemisel ära erinevusi Euroopa seadustes ja terrorismivastase võitluse võimekuses ning piirikontrolli kaotamist;
I. whereas although experiences of terrorism, as well as threat levels, vary across the EU Member States, a common EU approach is needed since terrorist operations are often pan-European and terrorists make use of European diversity in laws and anti-terrorism capabilities and the abolition of border controls when committing their acts,
J. arvestades, et ELi kodanikud ja muud isikud tahavad, et ka nende ohutus ja julgeolek oleksid ELis ja mujal tagatud, ning ELil on sellega seoses oluline roll;
J. whereas EU citizens and other persons also want their safety and security guaranteed within the EU and elsewhere and the EU has an important role to play in this regard,
K. arvestades, et terroriaktid ohustavad tõsiselt inimõigusi, ähvardavad demokraatiat, püüavad destabiliseerida õiguspäraselt ametisse seatud valitsusi, õõnestavad pluralistlikke kodanikuühiskondi ning muudavad küsitavaks üldise ideaali elada ilma hirmu tundmata;
K. whereas terrorist acts seriously jeopardise human rights, threaten democracy, aim to destabilise legitimately constituted governments, undermine pluralistic civil societies and challenge everyone’s ideal of leading a life free from fear,
L. arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika eesmärk peaks olema võidelda terrorismi eesmärkide ja terroritegude toimepanemise vastu, millega püütakse purustada vabade, avatud ja demokraatlike ühiskondade alusstruktuurid; arvestades, et terrorismivastase võitluse peaeesmärk peab olema nimetatud demokraatliku ühiskonna alusstruktuuride kaitse ja tugevdamine, milleks tuleb tugevdada kodanikuõigusi ja demokraatlikku kontrolli, tagada Euroopa kodanike julgeolek ja ohutus, teha kindlaks ja võtta vastutusele terroriaktide sooritajad ning reageerida terrorirünnakute tagajärgedele kaasamispoliitika, piiriülese politsei- ja õigusalase koostöö ning tulemusliku ja kooskõlastatud ELi tasandi strateegiaga; arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika tulemuslikkust tuleb mõõta nimetatud eesmärkide suhtes; ning arvestades, et terrorismivastases võitluses toob kõige tõenäolisemalt edu keskendumine vägivaldse äärmusluse ja vägivalla eskaleerumise ennetamisele;
L. whereas the aim of counter-terrorism policies should be to combat the objectives of terrorism and the execution of terrorist acts, which seek to destroy the fabric of free, open and democratic societies; whereas the prime objective of counter-terrorism must be to protect and strengthen that fabric of democratic societies by strengthening civil liberties and democratic scrutiny, by ensuring the security and safety of European citizens, by identifying the parties responsible for perpetrating terrorism and prosecuting them, and by responding to the consequences of a terrorist attack through inclusion policies, cross-border judicial and police cooperation and an effective and coordinated strategy at EU level; whereas the effectiveness of counter-terrorism policies must be measured against these aims; and whereas the counter-terrorism approach most likely to succeed is that of focusing on prevention of violent extremism and escalation,
M. arvestades, et Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegia peab tegelema lisaks terrorismi tagajärgedele ka selle põhjustega;
M. whereas the European Union’s counter-terrorism strategy should therefore address not only the consequences of terrorism but also its causes,
N. arvestades, et terrorismi tõkestamise ja mahasurumise üks keskne lõik on võitlus vägivaldse äärmusluse vastu;
N. whereas the fight against violent extremism is an essential element in the prevention and suppression of terrorism,
O. arvestades, et terrorismivastane võitlus tähendab võitlust kõigi terrorismi liikide vastu, nagu näiteks küberterrorism, uimastiäriga seotud terrorism ja terrorirühmituste seosed mitmesuguste kriminaalsete tegevustega ning terroristide tegevuse käimas hoidmiseks kasutatav taktika (näiteks ebaseaduslik rahastamine, raha väljapressimine, rahapesu ja terrorirühmituste tegutsemine näiliselt seaduslike üksuste või institutsioonide kattevarjus);
O. whereas counter-terrorism means countering all forms of terrorism, including cyber‑terrorism, narco-terrorism and the interconnectability of terrorist groups with and within multiple criminal operations, as well as the tactics it uses to be operational such as illegal funding, financial extortion, money laundering and disguising terrorist groups operations under assumed legal entities or institutions,
P. arvestades, et terrorism on riiklik probleem, mistõttu demokraatlike institutsioonide ülesanne on välja töötada ja säilitada terrorismivastased põhisuunad ning püüda saavutada võimalikult suuremat poliitilist ja ühiskondlikku konsensust; arvestades, et demokraatlik terrorismivastane võitlus, mis peab toimuma õigusriigi ja seaduslikkuse raames, on kõigi demokraatlikes institutsioonides esindatud poliitiliste erakondade, nii valitsus- kui ka opositsioonierakondade kohus; ning arvestades, et seepärast on soovitav püsida terrorismivastase võitluse poliitika sellise määratluse juures, mille kohaselt see on igas demokraatlikus ühiskonnas erakondade õiguspärase vastasseisu ning seega valimisvõitluse tagajärjel moodustatud valitsuse ülesanne;
P. whereas terrorism is a State problem and it is therefore the task of democratic institutions to draw up and preserve the main lines of counter-terrorism policy in a search for the widest possible political and social consensus; whereas the democratic fight against terrorism, necessarily within the bounds of the constitutional state and the rule of law, is a matter for all the political parties represented in democratic institutions, whether they be in government or opposition; and whereas this makes it advisable to preserve the definition of the counter-terrorism policy, according to which it is in any democratic society a matter for governments, arising from the lawful confrontation between political parties and thus from electoral competition,
Q. arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika kulude ja kasu mõõtmine on mõistlik, kuna poliitikakujundajad peaksid teadma, kas nende otsustel on soovitud mõju, ning kodanikel on õigus nõuda oma valitud esindajatelt vastutamist;
Q. whereas it is reasonable to measure the costs and benefits of counter-terrorism policies, as policy-makers should know if their decisions are having the desired impact and citizens have a right to hold their elected representatives to account,
R. arvestades, et kümme aastat pärast maailma vapustanud rünnakuid on aeg teha kokkuvõte terrorismivastase võitluse saavutustest; arvestades, et hindamine võimaldab tõhusamalt ja tulemuslikumalt poliitikat kujundada ning et igas tänapäeva demokraatlikus ühiskonnas tuleb poliitilisi otsuseid sageli hinnata ja revideerida;
R. whereas ten years after the attacks that shook the world it is time to take stock of achievements in fighting terrorism; whereas evaluation allows for more efficient and effective policy-making and in any modern democracy policy decisions must be subject to frequent evaluation and review,