natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi ( A7-0205/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Legal Affairs ( A7-0205/2010 ),
(1) Ülemäärane ja ettevaatamatu riskide võtmine pangandussektoris on viinud finantseerimisasutuste maksejõuetuse tekkimiseni ja põhjustanud süsteemseid probleeme liikmesriikides ja kogu maailmas.
(1) Excessive and imprudent risk-taking in the banking sector has led to the failure of individual financial institutions and systemic problems in Member States and globally.
Kuigi sääraseid riske võeti paljudel keerukatel põhjustel, on järelevalveasutused ja reguleerivad organid, sealhulgas G20 ning Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee, ühiselt veendunud, et oma osa oli ka mõningate finantseerimisasutuste sobimatutel tasustamissüsteemidel.
While the causes of such risk-taking are many and complex, there is agreement by supervisors and regulatory bodies, including the G20 and the Committee of European Banking Supervisors, that the inappropriate remuneration structures of some financial institutions have been a contributory factor.
Tasustamispoliitika, millega stimuleeritakse võtma asutuse puhul üldiselt talutavat riski ületavaid riske, võib kahjustada usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist ning toetada ülemääraste riskide võtmist.
Remuneration policies which give incentives to take risks that exceed the general level of risk tolerated by the institution can undermine sound and effective risk management and exacerbate excessive risk-taking behaviour.
Seetõttu on eriti olulised finantsstabiilsuse nõukogu kehtestatud ja rahvusvaheliselt heakskiidetud ja kinnitatud põhimõtted finantssektori usaldusväärsete tasustamistavade kohta.
T he internationally agreed and endorsed p rinciples of the Financial Stability Board for sound compensation practices are therefore of particular importance.
(3) Et vähendada halvasti kavandatud tasustamissüsteemide võimalikku negatiivset mõju usaldusväärsele riskijuhtimisele ja üksikisikute riskikäitumise kontrollimisele, tuleks direktiivi 2006/48/EÜ nõudeid täiendada krediidiasutuste ja investeerimisühingute sõnaselge kohustusega kehtestada selliste töötajate kategooriate suhtes, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, tõhusa riskijuhtimisega kooskõlas olevad tasustamispoliitika ja -tavad ning need rakendada.
(3) In order to address the potentially detrimental effect of poorly designed remuneration structures on the sound management of risk and control of risk-taking behaviour by individuals, the requirements of Directive 2006/48/EC should be supplemented by an express obligation for credit institutions and investment firms to establish and maintain, for those categories of staff whose professional activities have a material impact on their risk profile, remuneration policies and practices that are consistent with effective risk management.
Need töötajate kategooriad peaksid sisaldama vähemalt juhtkonda, riskide võtjaid ja kontrollifunktsioonide täitjaid ning kõiki töötajaid, kelle kogu töötasu, kaasa arvatud pensionifondid, asetab nad samasse töötasu kategooriasse.
Those categories of staff should include at least senior management, risk takers and control functions, and any employee whose total remuneration, including pension provisions, takes them into the same remuneration bracket.
Tasustamissüsteemid peaksid hõlmama ka töötajaid, kelle kogu töötasu on võrreldav kõrgema juhtkonna ja kontrollifunktsioonide täitjate omaga, sest nende kauplemistegevus võib tekitada krediidiasutusele tõsise riski, nagu oli näha Barings Banki kokkukukkumisel.
Remuneration structures should also cover those employees whose total remuneration is comparable to senior management and control functions since their trading activities can cause serious risk to a credit institution, as shown in the collapse of Barings Bank.
(4) Kuna ülemäärane ja ettevaatamatu riskide võtmine võib kahjustada finantseerimisasutuste usaldusväärsust ja destabiliseerida pangandussüsteemi, on oluline tagada, et uut tasustamispoliitika ja -tavadega seotud kohustust rakendataks järjepidevalt.
(4) Because excessive and imprudent risk-taking may undermine the financial soundness of financial institutions and destabilise the banking system, it is important that the new obligation concerning remuneration policies and practices should be implemented in a consistent manner.
Seepärast on asjakohane täpsustada usaldusväärse tasustamispoliitika peamised põhimõtted, millega tagatakse, et tasustamissüsteem ei innustaks üksikisikuid liigseid riske võtma , vaid oleks kooskõlas asutuse riskivalmiduse, väärtuste ja pikaajaliste huvidega.
It is therefore appropriate to specify core principles on sound remuneration to ensure that the structure of remuneration does not encourage excessive risk-taking by individuals and is aligned with the risk appetite, values and long-term interests of the institution.
Et tasustamispoliitika oleks finantseerimisasutuse riskijuhtimise osa, peaks iga krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtimisorgan (järelevalveorgan) kehtestama üldised kohaldatavad põhimõtted ning tasustamispoliitika peaks vähemalt üks kord aastas läbima asutusesisese sõltumatu läbivaatamise.
In order to ensure that the design of remuneration policies is integrated in the risk management of the financial institution, the management body (supervisory function) of each credit institution or investment firm should establish the general principles to be applied, and the policies should be subject to at least annual independent internal review.
(4) Kuna ülemäärane ja ettevaatamatu riskide võtmine võib kahjustada finantseerimisasutuste usaldusväärsust ja destabiliseerida pangandussüsteemi, on oluline tagada, et uut tasustamispoliitika ja -tavadega seotud kohustust rakendataks järjepidevalt ja et kõik tasustamise aspektid, kaasa arvatud palgad ja pensionid, on hõlmatud .
(4) Because excessive and imprudent risk-taking may undermine the financial soundness of financial institutions and destabilise the banking system, it is important that the new obligation concerning remuneration policies and practices should be implemented in a consistent manner and should cover all aspects of remuneration including salaries and pensions .
Seepärast on asjakohane täpsustada usaldusväärse tasustamispoliitika peamised põhimõtted, millega tagatakse, et tasustamissüsteem ei innustaks üksikisikuid võtma liigseid riske või moraalset riski , vaid oleks kooskõlas asutuse riskivalmiduse, väärtuste ja pikaajaliste huvidega ning samuti ühiskonna õiguspäraste ootustega finantssektorile, võttes samas arvesse asutuste suurust, sisekorraldust ning nende tegevuse laadi, ulatust ja keerukust .
It is therefore appropriate to specify core principles on sound remuneration to ensure that the structure of remuneration does not encourage excessive risk-taking by individuals or moral hazard and is aligned with the risk appetite, values and long-term interests of the institution and with the legitimate expectations placed on the financial sector by society, while having due regard to their size, internal organisation and the nature, scope and complexity of their activities .
Eelkõige peaksid need peamised põhimõtted tagama, et muutuvtasude poliitika kujundamine soosiks tasustamist tingimusliku kapitali kujul ning kasutaks viivitusega väljamakseid, kindlustamaks seda, et stiimulid oleksid kooskõlas krediidiasutuse pikaajaliste huvidega ning et väljamaksete viisid tugevdaksid selle kapitalibaasi.
In particular th o se core principles should ensure that the design of variable remuneration policies favours payments in the form of contingent capital and through the use of deferment, to ensure that incentives are aligned with the long-term interests of the institution and that payment methods strengthen the institution's capital base.
Tasustamissüsteemid peaksid katma kõik tasustamise aspektid, mitte ainult preemiad, vastasel juhul tekivad võimalused meetmete vältimiseks.
Remuneration structures must cover all aspects of remuneration, not just bonuses, or there will be opportunities to circumvent the measures.
Tasustamise struktuurid peaksid olema ka suhtelises vastavuses konkreetse krediidiasutusega.
Remuneration structures should also be proportionate to the Credit Institution.
(4 a) Käesoleva direktiiviga kehtestatakse tasustamispoliitika peamised põhimõtted.
(4a) This Directive lays down core principles on remuneration policy .
Liikmesriigid peaksid rakendama neid põhimõtteid järjepidevalt sellisel viisil ja ulatuses, mis on vastavuses kõnealuse tegevuse laadi, ulatuse, keerukuse ja riskiastmega ning asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu suuruse või sisestruktuuriga.
Tho se principles should be applied consistently by Member States in a manner and to the extent that is proportionate to the nature, scope, complexity and riskiness of the activities and the size and internal structure of the credit institution or investment firm concerned .
Käesolev direktiiv ei tohiks takistada liikmesriike kehtestamast konkreetsete pankade rahalise toetamisega seotud täiendavaid meetmeid.
This Directive should not preclude Member States from adopting additional measures taken in the context of financial support for specific banks.
Võttes arvesse loomulikke piiranguid väikestele äriühingutele, rakendatakse komisjoni ettepanekus tasustamismeetmete puhul proportsionaalsuspõhimõtet.
Taking into account the constraints on small firms the Commission proposal applies a proportionality test to the remuneration measures.
See tuleks aga uuesti läbi vaadata, et ei tekiks ebavõrdset konkurentsiolukorda, mida võidaks ära kasutada õigusaktide meelevaldseks rakendamiseks.
This should however be reviewed to ensure it does not lead to an unlevel playing field that could be exploited for the purpose of regulatory arbitrage.
Oluline on, et õigusaktid ei takistaks liikmesriikide uuendusi tasustamispoliitika korraldamisel ja seetõttu tuleks selgelt öelda, et liikmesriigid võivad miinimumnõuetest kaugemale minna.
It is important that the legislation does not prevent innovation by Member States in regulating remuneration policies and therefore it should be made clear that they may go beyond these minimum requirements.
Arutelu sobiliku tasustamispoliitika teemal areneb jõudsalt ja seepärast on sobilik lühem läbivaatamisperiood, tagamaks, et iga vajalikku muudatust mõlemas suunas on võimalik õigeaegselt kaaluda.
The debate on appropriate remuneration policies is rapidly developing and therefore a short review period is appropriate to ensure any necessary adjustments in both ways can be considered in a timely way.
(5) Tasustamispoliitika eesmärk peaks olema viia töötajate isiklikud eesmärgid kooskõlla asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu pikaajaliste huvidega.
(5) Remuneration policy should aim at aligning the personal objectives of staff members with the long-term interests of the credit institution or investment firm concerned.
Tasu tulemuspõhiste elementide hindamine peaks põhinema pikaajalistel töötulemustel ja võtma arvesse selliste tulemustega seotud võimalikke riske.
The assessment of the performance-based components of remuneration should be based on longer-term performance and take into account the outstanding risks associated with the performance.
Töötulemusi tuleks hinnata mitmeaastase ( näiteks kolme- kuni viieaastase) raamistiku alusel, et hindamine põhineks pikaajalistel töötulemustel ja et maksete tegemine tulemustasu alusel jaotuks üle äriühingu äritsükli.
The assessment of performance should be set in a multi-year framework, for example of three to five years, in order to ensure that the assessment process is based on longer term performance and that the actual payment of performance-based components of remuneration is spread over the business cycle of the firm
Töötulemusi tuleks hinnata mitmeaastase ( vähemalt viieaastase) raamistiku alusel, et hindamine põhineks pikaajalistel töötulemustel ja et maksete tegemine tulemustasu alusel jaotuks üle äriühingu äritsükli.
The assessment of performance should be set in a multi-year framework, of at least five years, in order to ensure that the assessment process is based on longer term performance and that the actual payment of performance-based components of remuneration is spread over the business cycle of the firm.
Stiimulite täiendavaks ühtlustamiseks tuleks nendel tingimustel tehtavaid vabatahtlikke pensionieraldisi kõigi töötajate heaks käsitleda kui krediidiasutuse tingimuslikku kapitali.
To further align incentives, discretionary pension allocations of all staff members covered by those requirements should be held as contingent capital of the credit institution.
Tuleb tegeleda kogu töötasuga, mitte ainult preemiatega.
Total remuneration must be tackled, not just bonuses.
Sellega seoses tuleks pensionieraldisi hoida allutatud võlana, sest see viib pikaajalised stiimulid kooskõlla krediidiasutuse töötulemustega ja vähendab mittevajalikku riskeerimist, sest pankroti korral kasutatakse allutatud võlga kahjumi katmiseks.
Accordingly, pension allocations should be held as subordinated debt since this will align long-term incentives with the performance of the credit institution and reduce unnecessary risk-taking because, in the event of a collapse, the subordinated debt will be used to absorb losses.
Täiendav kasu on kapitalibaasi tugevdamine, sest allutatud võlg võib kvalifitseeruda kapitaliks, luues sellega otsese seose töötasu ja kapitalibaasi tugevuse vahel.
An additional benefit is the strengthening of the capital base since subordinated debt can qualify as capital, thereby establishing a direct link between remuneration and capital strength.
Viis aastat on asjakohane minimaalne ajavahemik, mis peegeldab konjunktuuritsüklit.
Five years is an appropriate minimum period to reflect the business cycle.
(5 a) Vähendamaks liigsete riskide võtmise stiimuleid, peaksid preemiad moodustama kogu tasuga võrreldes väiksema osa.
(5a) To minimise incentives for excessive risk-taking bonuses should be a smaller proportion of total remuneration.
Esmatähtis on, et töötaja palk esindaks piisavalt suurt osa tema kogutasust, võimaldamaks täielikult paindliku preemiapoliitika toimimist, kaasa arvatud võimalust preemiaid mitte maksta.
It is essential that an employee's salary represents a sufficiently high proportion of their total remuneration to allow the operation of a fully flexible bonus policy, including the possibility to pay no bonus.
Kõnealuses raportis esitatud tasustamise põhimõtted on loodud, et paremini ühtlustada ühingute tasustamispoliitika riske.
The principles on remuneration set out in this report are designed to better align risk in firms' remuneration policies.
Siiski, kui preemia on valdav osa töötaja tasustamispaketist, säilib üks peamine stiimul, millega taotletakse lühiajalisi kasumeid ja vähendatakse kauplemistegevusega seotud riske.
However, where a bonus is the dominant part of an employees remuneration package a major incentive remains to seek short term profits and minimise risks assigned to trading activity.
Seepärast on tähtis – tagatisena teistele meetmetele kõnealuses direktiivis – tagada, et muutuvtasu ei moodustaks põhiosa kogu tasust.
It is therefore important, as a backstop to the other measures in this directive, to ensure that the overall level of variable remuneration is not the major part of total remuneration.
(7) Tasustamist käsitlevad sätted ei tohiks piirata sotsiaalpartnerite võimalikke õigusi kollektiivläbirääkimiste puhul .
(7) The provisions on remuneration should be without prejudice to the rights , where applicable, of social partners in collective bargaining .
(7) Tasustamist käsitlevad sätted ei tohiks piirata aluslepingutega tagatud põhiõiguste täielikku teostamist, eriti seoses sotsiaalpartnerite õigusega sõlmida ja täide viia kollektiivlepinguid vastavalt riiklikele õigusaktidele ja traditsioonidele .
(7) The provisions on remuneration should be without prejudice to the full exercise of fundamental rights guaranteed by the Treaties, in particular the right of social partners to conclude and enforce collective agreements, in accordance with national laws and traditions .
Kõnealuses kontekstis on tähtis selgelt viidata põhiõigustele ja olla konkreetsem sotsiaalpartnerite õiguste puhul kollektiivläbirääkimistes.
In this context, it is important to have a clear reference to basic fundamental rights and to be more specific regarding the right of social partners in collective bargaining.
(8) Et tagada kiire ja tulemuslik jõustamine, peaks pädevatel ametiasutustel olema ka õigus määrata direktiivi 2006/48/EÜ mis tahes nõuete, sealhulgas usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega kooskõlas oleva tasustamispoliitika kehtestamise nõude rikkumise eest rahalisi või mitterahalisi meetmeid või sanktsioone.
(8) In order to ensure fast and effective enforcement, competent authorities should also have the power to impose either financial or non-financial measures or penalties for breach of a requirement under Directive 2006/48/EC, including the requirement to have remuneration policies that are consistent with sound and effective risk management.
Sellised meetmed ja sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Those measures and penalties should be effective, proportionate and dissuasive.
Et tagada ühtlus ja võrdsed võimalused, peaks komisjon läbi vaatama selle sätte rakendamise seoses järjepidevusega meetmete ja karistuste vahel kogu liidus ja vajaduse korral esitama ettepanekud, sh seoses vajadusega rakendada rangemaid karistusi.
In order to ensure consistency and a level playing field, the Commission should review the implementation of that provision with regard to the consistency between the measures and penalties across the Union and, where appropriate, come forward with proposals, including as regards the need for introducing stricter penalties.
(9) Et tagada tõhus järelevalve sobimatutest tasustamissüsteemidest tulenevate riskide üle, peaksid krediidiasutuste ja investeerimisühingute tasustamispoliitika ja -tavad kuuluma direktiivi 2006/48/EÜ alusel teostatava järelevalve alla.
(9) In order to ensure effective supervisory oversight of the risks posed by inappropriate remuneration structures, the remuneration polices and practices adopted by credit institutions and investment firms should be included in the scope of supervisory review under Directive 2006/48/EC.
Selle järelevalve käigus peaksid järelevalveasutused hindama, kas tasustamispoliitika ja -tavad võivad soodustada ülemäärast riskide võtmist krediidiasutuse või investeerimisühingu töötajate poolt.
In the course of that review, supervisors should assess whether those policies and practices are likely to encourage excessive risk-taking by the staff in question.
Lisaks peaksid järelevalveasutused läbi viima põhjalikke ja süvitsi minevaid kontrolle kõrgema juhtkonna, riskide võtjate ja kontrollifunktsioonide täitjate üle, kelle ametialasel tegevusel on olulised tagajärjed krediidiasutuste riskiprofiilile, enne kui nad saavad asuda oma ülesandeid täitma, et tagada nende sobilikkus.
In addition, supervisors should conduct thorough and intrusive checks on senior management, risk-takers and control functions, whose professional activities have a material impact on the risk profile of credit institutions, before they can take up their roles in order to ensure their suitability.
Selliseid menetlusi tuleks kohaldada ka töötajate suhtes, kelle kogutasu, kaasa arvatud eraldise pensionifondidesse, asetab nad samasse töötajate töötasukategooriasse.
Such procedures should also apply to staff whose total remuneration, including pension provisions, takes them into the same bracket as these categories as staff.
Järelevalveasutused peaksid olema teavitatud, kui krediidiasutus rakendab malus-süsteemi või sissenõudmist, et vastavates vestlustes saaks sellega arvestada.
Furthermore, supervisors should be notified whenever a credit institution initiates any malus or clawback in order to inform such interviews.
Järelevalveasutused peaksid läbi viima põhjalikud intervjuud kõrgema juhtkonnaga ja nendega samasse töötasuvahemikku kuuluvate töötajatega, et hinnata nende sobivust enne krediidiasutuses sellisele töökohale asumist.
Supervisors should conduct thorough interviews with senior management and staff in the same remuneration bracket to assess their suitability before taking up such roles in a credit institution.
Sellised tööintervjuud peaksid olema ranged ja neil tuleks arvesse võtta intervjueeritava suhtes kohaldatud töötasu hilisemat tagasinõudmist.
Such interviews should be rigorous and consider any malus or clawback involving the individual in question.
(9 a) Krediidiasutuste ja investeerimisühingute tasustamistavade läbipaistvuse suurendamiseks peaksid liikmesriikide pädevad asutused koguma teavet tasustamise kohta, et võrrelda asutusi liigitatud kvantitatiivse teabe alusel, mida need asutused on käesoleva direktiivi kohaselt kohustatud avaldama.
(9a) In order further to enhance transparency as regards the remuneration practices of credit institutions and investment firms, the competent authorities of Member States should collect information on remuneration to benchmark institutions in accord ance with the categories of quantitative information that th o se institutions are required to disclose under this Directive.
Pädevad asutused peaksid edastama seda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve Asutusele (EBA), et võimaldada tal teostada samasugust võrdlusuuringut ELi tasandil.
The competent authorit ies should provide the European Banking Authority (EBA) with such information to enable the EBA to conduct similar benchmarking at Union level.
EBA ja riiklikud järelevalveasutused peaksid edendama ühist rahvusvahelist süsteemi, mille kaudu oleks võimalik avaldada andmeid üksikisikute kohta, kelle tasustamiskategooria on üks miljon eurot või üle selle, sh näidates ära ka asjaomase ärivaldkonna, palga põhiosa, preemiad, pikaajalised tulemustasud ja pensionimaksed.
The EBA and national supervisors should promote a common international structure for disclosure of the number of individuals in pay brackets of EUR 1 million and above, including the business area involved and the main elements of salary, bonus, long-term award and pension contribution.
Teabe kogumine ja kasutamine peab toimuma kooskõlas kõigi asjakohaste ELi andmekaitseseaduste sätetega, sh Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) 1 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) 2 .
All information collection and use must be in line with all relevant provisions of EU data protection legislation, including Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data 1 , and Regulation (EC) No 45/2001 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2000 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data by the Community institutions and bodies and on the free movement of such data 2 .
Tasustamispoliitika tavade ja suundumuste täielikuks mõistmiseks peaksid riiklikud järelevalveasutused kasutama tasustamispoliitika ja maksete kohta kogutavat teavet asutuste võrdlevaks hindamiseks riiklikul tasandil ning esitama tulemused Euroopa Pangandusjärelevalve Asutusele, et võimaldada tal teostada kogu ELi hõlmavat võrdlusuuringut.
To fully understand patterns and trends of remuneration policies national supervisors should use the information they collect on remuneration policies and payments to benchmark the institutions at a national level, and refer this to the European Banking Authority enabling it to undertake a Europe wide benchmarking exercise.