natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Struktuurifondid, eriti Euroopa Sotsiaalfond, on peamine vahend liikmesriikide abistamisel vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel.
Structural funds, in particular European Social Fund are key tools for assisting Member States to combat poverty and social exclusion.
Eriprogramme tuleks kaasrahastada, et edendada naiste aktiivset kaasamist ja taasintegreerimist tööturule ning toetada erikoolitusi uute keskkonnahoidlike töökohtade jaoks vajalike oskuste ja kvalifikatsioonide omandamiseks.
Specific programmes should be cofounded in order to promote active inclusion or reintegration of women on the labour market and specific training in view of the necessary skills and qualifications for new green jobs.
Samuti tuleks nõuetekohaselt tähelepanu pöörata tugiteenuste, nt lastehoiu- ja eakate inimeste hoolekandeasutuste loomisele.
Also due attention should be paid to found the setting up of support services such as child and elderly care facilities.
naiste vaesuse kohta Euroopa Liidus
on the face of female poverty in the European Union
A. arvestades, et vanemate vaesus toob sageli kaasa laste vaesuse ja mõjutab oluliselt lapsi hilisemas elus;
A. whereas parental poverty often leads to child poverty and seriously affects children later in life,
B. arvestades, et meeste ja naiste palgalõhe ELis on peaaegu 18% ning et meeste ja naiste võrdse palga põhimõte on Euroopa Liidu lepingutes üks aluspõhimõtteid;
B. whereas the pay gap between men and women in the EU is almost 18% and the principle of equal pay for men and women is one of the basic principles set out in the European treaties,
C. arvestades, et äärmine vaesus, inimkaubandus, prostitutsioonile värbamine ja kõik muud ekspluateerimisviisid on tihedasti seotud,
C. whereas extreme poverty, trafficking in human beings, recruitment to prostitution and all other types of exploitation are closely linked,
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0541 . , 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioonis sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis
Texts adopted, P6_TA(2007)0541 . , of 9 October 2008 on promoting social inclusion and combating poverty, including child poverty, in the EU
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0467 . , 6. mai 2009. aasta resolutsioonis tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta
Texts adopted, P6_TA(2008)0467 . , of 6 May 2009 on the active inclusion of people excluded from the labour market
3. kutsub liikmesriike üles peavoolustama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet kogu tööhõivepoliitikas ja võtma erimeetmeid, et parandada juurdepääsu tööhõivele, vältida naiste üleesindatust ebakindlatel töökohtadel, suurendada jätkusuutlikku osalemist ja edendada naiste tööhõivet, samuti vähendada soolist eraldamist tööturul, tegeledes selle otseste ja kaudsete põhjustega;
Calls on the Member States to mainstream the concept of gender equality in all employment policies and special measures so as to improve access to employment, avoid over-representation of women in precarious employment, increase sustainable participation and promote the progress of women in the employment sector, as well as to reduce gender segregation in the labour market by tackling the direct and indirect causes;
7. kuna töötus on vaesuse, ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutuse peamine põhjus ka naiste puhul, nõuab töökohtade loomist ja säilitamist suunatud vahenditega (nt osalise või paindliku tööajaga töökohtade võimaldamine lapsi kasvatavatele naistele) ja lisaks tööga seotud meetmetele soovitab suunatud poliitika rakendamist sotsiaalkaitsesüsteemi tugevdamiseks (nt lapsehoiuasutuste loomine, et aidata naistel naasta tööturule);
As unemployment is the most basic cause of poverty, inequality and social exclusion in the case of women as well, calls for employment to be maintained and created with targeted means (e.g. providing part-time jobs or jobs with flexible working hours for women raising children) and, in addition to labour-related measures, also suggests that targeted policies be implemented in order to strengthen the social protection system (e.g. the creation of childcare facilities in order to help women return to the labour market);
12. rõhutab, et Euroopa Sotsiaalfondi rahalisi vahendeid ei tuleks suurendada;
Underlines that financing for the European Social Fund should not be increased;
15. on seisukohal, et vanemad naised võivad kannatada tööturul otsese või kaudse diskrimineerimise või isegi mitmekordse diskrimineerimise all ja selle probleemiga tuleb tegeleda; rõhutab, et tööhõivet tuleb käsitleda parima vahendina naiste vaesuse vastu võitlemiseks; nõuab, et lihtsustataks igas vanuses naiste osalemist elukestva õppe programmides; rõhutab, et pere- ja tööelu ning täiendõppe ühitamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu ja seda tuleb toetada;
Considers that older women may be the victims of direct or indirect discrimination on the labour market, or even of multiple discrimination, and that this problem should be tackled; stresses that employment must be seen as the best means of fighting female poverty; calls for the participation of women of all ages in lifelong training programmes to be facilitated; emphasises that reconciling family and working life and continuing training requires special attention and support;
18. kutsub liikmesriike üles ette võtma majanduslanguse mõju hindamise ning uurima töötingimuste muutuvat olemust ja nende mõju toimetulekuraskustega rühmadele, vaesusele ja sotsiaalsele tõrjutusele;
Calls on Member States to undertake impact assessments of the economic recession and to explore the changing nature of employment conditions and the effect of this on vulnerable groups, poverty and social exclusion;
22. tuletab meelde, et komisjon on nimetanud 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks, et kinnitada ja tugevdada ELi poliitilist kohustust saavutada otsustav edasiminek võitluses vaesuse vastu ning tunnistada vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate inimeste põhiõigust elada inimväärset elu ja võtta ühiskonnast täiel määral osa;
Recalls that the Commission has designated 2010 as European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, in order to reaffirm and strengthen the Union’s political commitment to achieving a decisive advance in the fight against poverty and recognise the fundamental right of those living in poverty and social exclusion to live a decent life and participate fully in society;
30. kutsub liikmesriike üles vajaduse korral uuesti läbi vaatama sotsiaalkindlustussüsteemid, et vältida olulist ebavõrdsust naiste ja meeste pensionitaseme vahel ning kaaluma parandusmeetmete võtmist, milles võetakse arvesse ebakindlast töökohast või emakohustuste täitmisest tulenevaid pause sissemaksete tegemisel;
Calls on the Member States, where necessary, to re-examine welfare systems in order to avoid the considerable inequalities between women’s and men’s pension levels, and consider the option of introducing corrective factors taking account of the gaps in contributions arising from insecure employment or maternal responsibilities;
36. kutsub liikmesriike üles edendama töö- ja pereelu ühitamist konkreetsete meetmetega, nagu töötasu, töölevõtmise ja kindlustustasude läbipaistvuse suurendamine, paindliku tööaja võimaldamine ja lastekasvatamisega seotud kulude tasakaalustamine;
Calls on the Member States to enhance the reconciliation between work and family life by concrete measures, such as improving the transparency of pay and recruitment procedures and insurance charges, enabling flexible working hours and balancing the costs of parenthood;
39. kutsub komisjoni üles uurima hoolikalt sotsiaalse osalemise takistusi, nagu energiapuudust, majanduslikku tõrjutust ning takistusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsul;
Calls on the Commission to closely examine obstacles to social participation such as energy poverty, financial exclusion and obstacles to accessing information and communication technology (ICT);
41. tuletab meelde, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust tuleb jätkata nii Euroopa Liidus kui väljaspool seda, et täita Euroopa Liidu ja liikmesriikide võetud kohustust saavutada ÜRO aastatuhande arengueesmärgid aastaks 2015;
Recalls that the fight against poverty and social exclusion is to be pursued both within the European Union and externally, in order to fulfil the commitment by the European Union and Member States to achieve the UN Millennium Development Goals by 2015;
Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis
on reducing health inequalities in the EU
SISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS.................................................19
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 19
NAISTE ÕIGUSTE JA SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE KOMISJONI ARVAMUS.........25
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...24
tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis
on reducing health inequalities in the EU
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 168 ja 184;
– having regard to Articles 168 and 184 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2;
– having regard to Article 2 of the Treaty on European Union,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 35;
– having regard to Article 35 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23 meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kohta kõigis valdkondades;
– having regard to Article 23 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, which deals with equality between men and women in all areas,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” ( KOM(2009)0567 );
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’ ( COM(2009)0567 ),
– võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008-2013)
– having regard to Council Decision 1350/2007/EC of 23 October 2007 establishing a second programme of Community action in the field of health (2008-13)
– võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsust 2010/48/EÜ, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel
– having regard to Council Decision 2010/48/EC of 26 November 2009 concerning the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities
– võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust teatise „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis” kohta;
– having regard to the Social Protection Committee Opinion on ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’,
– võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2010. aasta järeldusi „Võrdsus ja tervis kõikides poliitikates: solidaarsus ja tervishoid”;
– having regard to the Council Conclusions of 8 June 2010 on ‘Equity and Health in All Policies: Solidarity in Health’,
– võttes arvesse raportit sotsiaalkaitsekomitee ja Euroopa Komisjoni teise ühishinnangu kohta majanduskriisi sotsiaalsele mõjule ja poliitilistele meetmetele;
– having regard to the report on the second joint assessment by the Social Protection Committee and the Commission of the social impact of the economic crisis and of policy responses,
– võttes arvesse nõukogu järeldusi ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (2006/C 146/01);
– having regard to the Council Conclusions on ‘Common values and principles in European Union Health Systems’ (2006/C 146/01),
– võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni noorte tervise ja heaolu kohta;
– having regard to the Council Resolution of 20 November 2008 on the health and well-being of young people,
– võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni tervist mõjutavate sotsiaalsete tegurite komisjoni lõppraportit (WHO, 2008);
– having regard to the Final Report of the Commission on Social Determinants of Health (WHO, 2008),
– võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teatise „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis” kohta;
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’,
– võttes arvesse oma 1. veebruari 2007. aasta resolutsiooni tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamise ning Euroopa mõõtme kohta ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamisel
– having regard to its resolution of 1 February 2007 on Promoting Healthy Diets and Physical Activity: a European Dimension for the Prevention of Overweight, Obesity and Chronic Diseases
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0019 . ja 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu kohta, mis käsitleb toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimusi
Texts adopted, P6_TA(2007)0019 ) and its resolution of 25 September 2008 on the White Paper on Nutrition, Overweight and Obesity-related Health Issues
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0461 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0461 ,
– võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” kohta
– having regard to its resolution of 9 October 2008 on the White Paper entitled ‘Together for Health: A Strategic Approach for the EU 2008-2013’
ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 56. ;
OJ C 9 E, 15 January 2010, p.
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A7-0032/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0032/2011 ),
A. arvestades, et universaalsus, kvaliteetse ravi kättesaadavus, võrdsus ja solidaarsus on ühised väärtused ja põhimõtted, millel rajanevad ELi liikmesriikide tervishoiusüsteemid;
A. whereas universality, access to high-quality care, equity and solidarity are common values and principles underpinning the health systems in the EU Member States,
B. arvestades, et samal ajal kui inimeste keskmine eluiga on pikem ja nende tervis parem kui eelmistel põlvkondadel, seisab EL elanike vananemise kontekstis silmitsi olulise probleemiga, milleks on liikmesriikide vahelised ning sisesed suured erinevused inimeste füüsilises ja vaimses tervises;
B. whereas, while people live, on average, longer and healthier lives than previous generations, the EU is faced, in the context of an ageing population, with an important challenge, namely the wide disparities in physical and mental health which exist and are growing between and within EU Member States,
C. arvestades, et kõige madalama ja kõige kõrgema sotsiaalmajandusliku staatusega elanikkonnarühma eeldatava eluea erinevus sünnihetkel on meeste puhul 10 ja naiste puhul 6 aastat;
C. whereas the difference in life expectancy at birth between the lowest and highest socioeconomic groups is 10 years for men and six years for women,
D. arvestades, et oodatava eluea sooline mõõde on samuti oluline käsitlemist vajav teema tervisealase ebavõrdsuse valdkonnas;
D. whereas the gender dimension in terms of life expectancy is also a major issue to be addressed in the context of health inequalities,
E. arvestades, et peale geneetiliste tegurite mõjutab tervist eelkõige inimeste elustiil, nende juurdepääs tervishoiuteenustele, kaasa arvatud terviseteave ja -haridus, haiguste ennetamisele ning lühi- ja pikaajaliste haiguste ravile; arvestades, et madalamates sotsiaalmajanduslikes rühmades on rohkem levinud halb toitumine ning tubaka- ja alkoholisõltuvus, mis on olulised paljusid haigusi, sealhulgas südame-veresoonkonna haigusi ja vähktõbe soodustavad tegurid;
E. whereas, apart from genetic determinants, health is influenced above all by people’s lifestyles, by their access to healthcare services, including health information and education, disease prevention and treatment for short- and long-term illnesses; whereas lower socioeconomic groups are more susceptible to poor nutrition and to tobacco and alcohol dependency, all of which are major contributory factors in many diseases and conditions, including cardiovascular diseases and cancers,
F. arvestades, et kõikides liikmesriikides esineb tervisealast ebavõrdsust kõrgema ja madalama haridustasemega, kõrgemal ja madalamal ametiastmel ning kõrgema ja madalama sissetulekuga rahvastikurühmadesse kuuluvate inimeste hulgas;
F. whereas inequalities in health between people in higher and lower educational, occupational and income groups have been found in all Member States,
G. arvestades, et tõendid näitavad alatoitluse määra soolist mõõdet, mis osutab sellele, et naised kannatavad alatoitluse all rohkem ja selline ebavõrdsus teravneb sotsiaalmajanduslikul skaalal allapoole liikudes;
G. whereas there is evidence of a gender dimension in malnutrition rates which suggests that women suffer more from malnutrition and that this inequality is exacerbated further down the socioeconomic scale,
H. arvestades, et sooline ja vanuseline tasakaalustamatus biomeditsiinilistes uuringutes ja naiste alaesindatus kliinilistes uuringutes on patsientide hoolduse seisukohast kahjulikud;
H. whereas gender and age inequalities in biomedical research and the under-representation of women in clinical trials undermine patient care,
I. arvestades, et tervisealase ebavõrdsuse võrdlev mõõtmine on esimene oluline samm tõhusate meetmete võtmiseks;
I. whereas the comparative measurement of health inequalities is a fundamental first step towards effective action,
J. arvestades, et tavaliselt on haigestumuse määr kõrgem madalama haridustasemega, madalamal ametiastmel ja madalama sissetulekuga rahvastikurühmadesse kuuluvate inimeste hulgas ning oluline ebavõrdsus valitseb ka enamiku invaliidsuse vormide , krooniliste haiguste, suuõõne haiguste ning vaimuhaiguse vormide esinemuses;
J. whereas rates of morbidity are usually higher among those in low educational, occupational and income groups and substantial inequalities can also be seen in the prevalence of most specific forms of disability and of most specific chronic non-communicable diseases, oral diseases and forms of mental illness,
K. arvestades, et naiste, eelkõige noorte naiste tubakatarbimine kasvab kiiresti ja see avaldab nende tervisele edaspidi laastavat mõju; ning arvestades, et suitsetamine põhjustab naistel mitmeid kõrvaltoimeid;
K. whereas the incidence of tobacco use among women, particularly young women, is rapidly rising, with devastating consequences for their future health; and whereas, in the case of women, smoking is aggravated by multiple disadvantage,
L. arvestades, et Euroopa Komisjon on märkinud, et sotsiaalne seisund mõjutab tervislikku seisundit kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides (komisjoni 20. oktoobri 2010. aasta teatis „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus”); ja arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon määratleb seda sotsiaalset mõju seosena sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse ning tervisealase ja tervishoiuteenustele juurdepääsu alase ebavõrdsuse vahel;
L. whereas the Commission has noted that there is a social gradient in health status in all the EU Member States (Commission Communication of 20 October 2010 entitled ‘Solidarity in Health: Reducing Health Inequalities in the EU’); and whereas the World Health Organisation defines this social gradient as being the link between socioeconomic inequalities and inequalities in the areas of health and access to healthcare,
M. arvestades, et arvukad projektid ja uurimused on kinnitanud, et sotsiaalmajanduslikust keskkonnast tulenev varajane ebavõrdsus soodustab eriti ülekaalulisuse ja rasvumise levikut ning ülekaalulisust ja rasvumist esineb kõige sagedamini madalamates sotsiaalmajanduslikes rühmades; arvestades, et niisugune olukord võib rasvumisega seotud haiguste esinemisriski suurenemise tõttu kaasa tuua veelgi suurema tervisealase ja sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse;
M. whereas numerous projects and studies have confirmed that the onset of overweight and obesity in particular is characterised by early disparities linked to the socioeconomic environment and that the highest incidence rates of overweight and obesity are registered in lower socioeconomic groups; whereas this situation could lead to even greater health and socioeconomic inequalities owing to the increased risk of obesity-related diseases,
N. arvestades, et vaatamata sotsiaalmajanduslikele ja keskkonnaalastele edusammudele, mille tulemusel elanikkonna tervislik seisund on pikka aega üldise paremuse suunas liikunud, põhjustavad mitmesugused tegurid, nagu hügieeni-, eluaseme- ja töötingimused, alatoitumus, haridustase, sissetulek, alkoholi tarbimine ja suitsetamine, endiselt otseselt tervisealast ebavõrdsust;
N. whereas despite the socioeconomic and environmental progress that has led to an overall improvement in people’s health status over long periods, a number of factors, such as hygiene, living and working conditions, malnutrition, education, income, alcohol consumption and smoking, are still having a direct impact on health inequalities,
O. arvestades, et kliimamuutus võib tervist eeldatavasti mitmel moel mõjutada äärmuslike ilmastikunähtuste (näiteks kuumalainete ja üleujutuste) sagenemise, nakkushaiguste esinemisvormide muutumise ja ultraviolettkiirguse ulatuslikuma mõju tagajärjel; arvestades, et kõik ELi riigid ei ole kõnealuste probleemidega tegelemiseks võrdselt valmis;
O. whereas climate change is expected to result in a number of potential health impacts through increased frequency of extreme weather events, such as heat waves and floods, through changing patterns of infectious disease, and via increased exposure to ultraviolet radiation; whereas not all EU countries are equally prepared to address these challenges,
P. arvestades, et tervisealane ebavõrdsus on tingitud mitte ainult paljudest majanduslikest, keskkonna ja elustiiliga seotud teguritest, vaid ka raskustest juurdepääsul tervishoiuteenustele;
P. whereas health inequalities are not only the result of a host of economic, environmental and lifestyle-related factors, but also of problems relating to access to healthcare,
Q. arvestades, et tervisealane ebavõrdsus on seotud ka raskustega juurdepääsul tervishoiuteenustele, ühtaegu nii majanduslikel põhjustel (mitte niivõrd keerulisema ravi korral, mille eest liikmesriigid hästi hoolt kannavad, vaid pigem igapäevase arstiabi, nagu hamba- või silmaravi puhul), kui ka meditsiiniressursside ebavõrdse jagunemise tõttu liidu teatud piirkondades;
Q. whereas health inequalities are also linked to problems in accessing healthcare, both for economic reasons (not so much for major treatment, which is dealt with correctly by the Member States, but rather for everyday treatment, such as dental and eye care) and as a result of poor distribution of medical resources in certain areas of the EU,
R. arvestades, et teatavates liidu piirkondades valitsev tervishoiutöötajate nappus ja asjaolu, et nad võivad kergesti siirduda teistesse ELi piirkondadesse, kujutab endast tõsist probleemi, mille tulemuseks on suur ebavõrdsus juurdepääsul tervishoiuteenustele ja patsientide turvalisuses;
R. whereas the dearth of medical professionals in certain parts of the EU and the fact that they can easily move to other parts of the EU is a real problem, and whereas this situation is resulting in major inequalities in terms of access to healthcare and patient safety,
S. arvestades, et äärealadel ja saartel elavate inimeste juurdepääs kiirele ja kvaliteetsele tervishoiule on endiselt piiratud;
S. whereas people living in remote and island areas continue to have limited access to prompt and high-quality healthcare,