natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liikmesriik võtab vastu kohalikul ja piirkondlikul tasandil koostatud ning piirkondlike ja maakasutuspoliitikatega kooskõlastatud energia tegevuskavadel põhineva riikliku tegevuskava ; liikmesriigid kaasavad oma riiklike tegevuskavade ettevalmistamisse varakult piirkondlikud planeerimis- ja kohalikud asutused, konsulteerides nendega aktiivselt .
Each Member State shall adopt a national action plan, based on energy action plans draw up at local and regional level and coordinated with regional and land use policies; Member States shall actively consult and involve regional planning and local authorities at an early stage in the preparation of their national action plans.
Riiklikes tegevuskavades sätestatakse liikmesriikide eesmärgid seoses taastuvenergia osakaaluga transpordi-, elektri-, soojus- ja jahutussektoris 2020. aastal ning nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas riikliku poliitika olemasolevate biomassiressursside arendamiseks ja uute biomassiressursside erinevaks kasutuseks, ning artiklite 12–17 nõuete täitmiseks võetavad meetmed.
The national action plans shall set out Member States’ targets for the shares of energy from renewable sources in transport, electricity and heating and cooling in 2020, and adequate measures to be taken to achieve these targets, including national policies to develop existing biomass resources and mobilise new biomass resources for different uses, and the measures to be taken to fulfil the requirements of Articles 12 to 17.
Riiklikes tegevuskavades sätestatakse liikmesriikide eesmärgid seoses taastuvenergia osakaaluga transpordi-, elektri-, soojus- ja jahutussektoris 2020. aastal ning nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed, samuti piirkondlikul ja kohalikul tasandil, sealhulgas riikliku ja piirkondliku poliitika olemasolevate biomassiressursside arendamiseks ja uute biomassiressursside erinevaks kasutuseks, ning artiklite 12–17 nõuete täitmiseks võetavad meetmed.
The national action plans shall set out Member States’ targets for the shares of energy from renewable sources in transport, electricity and heating and cooling in 2020, and adequate measures to be taken to achieve these targets, also at regional and local level , including national and regional policies to develop existing biomass resources and mobilise new biomass resources for different uses, and the measures to be taken to fulfil the requirements of Articles 12 to 17.
Komisjon esitab EL kohalikele ja piirkondlikele asutustele üksikasjalikud suunised nende aktiivse osa ja pädevuste kohta riiklike tegevuskavade rakendamisel, kasutades olemasolevatel headel tavadel põhinevaid taastuvenergia kasutamise praktilisi näiteid.
The Commission shall provide local and regional authorities with detailed guidelines concerning the active role and competences they have in the implementation of the national action plans, using practical examples of the use of renewable energies, based on existing best practices.
Artikkel 12 – lõige 1 – punkt e a (uus)
Article 12- paragraph 1 - point e a (new)
e a) siseriiklikud õigusaktid ja halduskord võimaldavad avaliku ja erasektori partnerluse loomist ning edendavad äriühingute, avaliku sektori, koolide ja ülikoolide vahelist koostööd, et luua Lissaboni strateegia vaimus piirkondlikke innovatsioonikeskusi;
(ea) national legislation and administrative procedures allow and support the establishment of public-private partnerships and foster co-operation between businesses, the public sector, schools and universities in order to create regional innovation clusters, in the spirit of the Lisbon Strategy.
Artikkel 12 - lõige 1 - punkt f
Article 12 - paragraph 1 – subparagraph f
f) vähem koormavamad loamenetlused kehtestatakse väiksemate projektide ja detsentraliseeritud taastuvenergia seadmete jaoks, nagu fotogalvaanilised elemendid, päikesesoojuse salvestid, väikesed biomassi põletid, väikesed biogaasi koostootmisjaamad, mille puhul asendatakse loamenetlus pädeva valitsusasutuse lihtsa teavitamisega ; ning
(f) less burdensome authorisation procedures are established for smaller projects and for decentralized renewable devices such as photovoltaic, solar thermal, small biomass stoves, small biogas microcogen, for which authorisation procedures will be replaced by a simple notification to the competent government body ; and
Lihtne teavitamine koormava loamenetluse asemel kiirendab väikese suurusega ja detsentraliseeritud taastuvenergia seadmete läbimurret.
Simple notification instead of burdensome authorisations will speed up penetration of small and decentralised renewables.
Artikkel 12 - lõige 4 - punkt a
Article 12 - paragraph 4 - point a
a) maja energiatõhususega, mille kindlaksmääramisel võetakse aluseks nii isolatsiooninormid kui ka kasutatav küttetehnoloogia, sealhulgas soojuse ja elektri koostootmine.
(a) b uilding energy efficiency, defined by a combination of insulating standards and heating technology used, including combined heat and power generation.
Uute majade ehitamisel on paljudel juhtudel suurte lisakuludeta võimalik kasutada taastuvenergiat.
In new building construction the use of renewable energies is feasible in many cases without great additional cost.
Sellele vaatamata tuleks investoritele avada uued tehnoloogiavõimalused, sest need aitavad sageli veelgi kulutasuvamalt saavutada varustuskindluse ja kliimakaitse eesmärke.
But further technology options should be open to investors, as they often contribute to the aims of security of supply and climate protection even more cost-effectively.
Olemasolevate hoonete puhul tekivad taastuvenergia kasutamise seadmete tagantjärele paigaldamisel seevastu sageli kõrged lisakulud, mis igal üksikjuhul suuresti erinevad.
With existing buildings, however, there are often high extra costs involved in the subsequent installation of equipment to use renewable energies and they vary considerably from case to case.
Siin on riigi rahaline toetus otstarbekam kui ehituseeskirjad, mis suurendaksid oluliselt olemasoleva kinnisvaraga seotud kulusid ja tooksid kaasa bürokraatlikud kontrollimenetlused.
Here financial support by government makes more sense than building regulations that would greatly increase the cost in the case of existing buildings and involve bureaucratic inspection procedures.
Artikkel 12 - lõige 5 - esimene lõik
Article 12 - paragraph 5 – sub-paragraph 1
Liikmesriigid soodustavad oma ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjadega selliste kütte- ja jahutussüsteemide ja ‑seadmete kasutamist, mille puhul on energia saadud taastuvatest allikatest ja mille abil saavutatakse märkimisväärne energiasääst.
With respect to their building regulations and codes, Member States shall promote the use of renewable energy heating and cooling systems and equipment that achieve a significant reduction of energy consumption.
Liikmesriigid soodustavad oma ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjadega selliste kütte- ja jahutussüsteemide ja -seadmete kasutamist, peamiselt linnades, kus kõnealused süsteemid on eriti kasulikud, mille puhul on energia saadud taastuvatest allikatest ja mille abil saavutatakse märkimisväärne energiasääst.
With respect to their building regulations and codes, Member States shall promote the use of renewable energy heating and cooling systems and equipment, mainly in urban areas where these systems are of a particular utility, that achieve a significant reduction of energy consumption.
ELi regionaalpoliitika seisukohast on seoses kütte- ja jahutamissüsteemide toetamisega, mille puhul on energia saadud taastuvatest allikatest, oluline rõhutada taastuvenergia edendamise linnalist mõõdet.
It is important from the point of view of EU regional policy to underline, in connection with the encouragement of energy heating and cooling systems, the urban dimension of the promotion of renewable energy sources.
Artikkel 13 – pealkiri
Article 13 - title
Teavitamine ja koolitus
Information and training
Teavitamine , koolitus ja uurimistegevus
Information , training and research
Artikkel 13 – lõige 4 a (uus)
Article 13 - paragraph 4 a (new)
Liikmesriigid toetavad taastuvenergia teemal tehtavaid uuringuid ning teaduskeskuste ja tööstuse vaheliste sidemete arendamist sellisel viisil, mis hõlbustaks uue tehnoloogia rakendamist ning edasist tootearendust.
Member States shall support research into renewable energies and the development of links between research centres and industry in a way that will facilitate the implementation of new technology and further product development.
Artikkel 13 - lõige 3
Article 13 - paragraph 3
Liikmesriigid koostavad sertifitseerimiskavad biomassil töötavate väikeste katelde ja ahjude, fotogalvaanilise päikeseenergia ja päikese soojusenergia süsteemide ning soojuspumpade paigaldajate jaoks , kui asjaomased riiklikud koolituskavad neid veel ei sisalda .
Member States shall develop certification schemes , insofar as they are not already available in the relevant national training programmes, for installers of small-scale biomass boilers and stoves, solar photovoltaic and solar thermal systems and heat pumps.
Pidades silmas kutsekoolituse kõrget taset enamikes liikmesriikides, on esitatud sertifitseerimissüsteem liiga kaugeleulatuv.
In view of the high standard of craft training in most Member States this proposed certification scheme is too far-reaching.
Artikkel 13 - lõige 4 a (uus)
Article 13 - paragraph 4 a (new)
Liikmesriigid kohustuvad määrama kindlaks piirkondlikke ja kohalikke asutusi kaasava koostöö põhimõtted, et võimaldada neil osaleda täies ulatuses teavitamise, teadlikkuse tõstmise, juhendamise ja koolitamise kavade väljatöötamises.
Member States shall agree to establish principles of cooperation involving regional and local authorities, to enable them to participate fully in the development of information, awareness-raising, guidance and training programmes.
Piirkondlikel ja kohalikel asutustel on hariduses ja koolituses oluline osa ning kodanikud nõuavad neilt üha enam praegu edastatava teabe kvaliteedi parandamist.
The regional and local authorities play an important role in education and training and are increasingly being asked by citizens to improve the quality of information currently provided.
Artikkel 14 - lõige 2
Article 14 - paragraph 2
Nad sätestavad ka taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia eelistatud pääsu võrgusüsteemi, tagades sealjuures varustuskindluse.
They shall also provide for priority access to the grid system of electricity produced from renewable energy sources.
Elektri tootmisseadmete dispetšjuhtimisel seavad põhivõrguettevõtjad esikohale taastuvaid energiaallikaid kasutavad tootmisseadmed, niivõrd kui siseriikliku elektrisüsteemi varustuskindlus seda võimaldab ja kui see ei kahjusta soojuse ja elektri koostootmise seadmete käitamist .
When dispatching electricity generating installations, transmission system operators shall give priority to generating installations using renewable energy sources insofar as the security of the national electricity system permits and the operation of combined heat and power generation plants is not affected.
Taastuvenergia kasutamise ning soojuse ja elektri koostootmise edendamine on mõlemad suunatud varustuskindluse ja kliimakaitse parandamisele ning kõnealuste eesmärkide täitmisel tuleb neid käsitleda võrdsete vahenditena.
The promotion and use of renewable energies and combined heat and power generation both aim to increase security of supply and climate protection and should be regarded as equally important instruments for fulfilling those aims.
Üksikjuhul tuleb samal ajal majanduslikke aspekte silmas pidades kaaluda vastava seadme panust varustuskindlusse ja kliimakaitsesse.
In individual cases the contribution of the plant concerned to security of supply and climate protection should be evaluated while also considering the economic aspects.
Artikkel 15 – lõige 3
Article 15 - paragraph 3
Lõikes 1 osutatud eesmärkidel arvesse võetud biokütuseid ja muid vedelaid biokütuseid ei valmistata toorainest, mis on saadud tunnustatud suure bioloogilise mitmekesisusega maa-alalt, see tähendab maa-alalt, mida 2008. jaanuaris või pärast seda iseloomustas üks järgmistest seisunditest, olenemata sellest, kas seda maatükki iseloomustab see seisund ka praegu :
Biofuels and other bioliquids taken into account for the purposes referred to in paragraph 1 shall not be made from raw material obtained from land with recognised high biodiversity value, that is to say land that had one of the following statuses in or after January 2008, whether or not the land still has this status:
Lõikes 1 osutatud eesmärkidel arvesse võetud biokütuseid ja muid vedelaid biokütuseid ei valmistata toorainest, mis on saadud:
Biofuels and other bioliquids taken into account for the purposes referred to in paragraph 1 shall not be made from raw material obtained from:
a) õigusaktiga looduskaitsealadeks määratud maa-aladelt , kui ei esitata tõendeid, et kõnealuse tooraine tootmine ei olnud looduskaitse eesmärgiga vastuolus ;
(a) areas designated by law for nature protection purposes, unless evidence is provided that the production of that raw material did not interfere with those purposes;
(c) bioloogiliselt väga mitmekesine rohumaa , st rohumaad , mis on liigirikkad, väetamata ja rikkumata .
(c) highly biodiverse grassland, that is to say grassland that is species-rich, not fertilised and not degraded.
b) bioloogiliselt väga mitmekesiselt rohumaalt , st rohumaadelt , mis on liigirikkad, väetamata ja rikkumata ;
(b) highly biodiverse grassland, that is to say grassland that is species-rich, not fertilised and not degraded;
c) maa-aladelt, kus on ebaseaduslikult muudetud maakasutust või laastatud põliseid märgalasid, mis võib endaga kaasa tuua maapinna süsinikuvaru kahanemise.
(c) areas where an illegal change of land use or the devastation of pristine wetlands has occurred which might lead to a depletion of the soil's carbon stock.
Artikli 15 lõike 3 algne määratlus „mets, kus ei toimu olulist inimtegevust” on ebatäpne termin, mida kasutati enamasti statistilistel eesmärkidel ja võimaldab mitmeti tõlgendada, millised metsad nimetatud kategooriasse kuuluvad.
The original definition "Forest undisturbed by significant human activity” in art.15(3)a is an inaccurate term used mainly for statistical purposes, which leaves room for ambiguous interpretation as to which forests would belong to this category.
Mõningatel juhtudel võib pidada säästlikult majandatavaid metsi, mis on tavalises majanduslikus kasutuses, puutumatuteks, bioloogiliselt mitmekesisteks metsadeks ning need ei mahu 10% biokütuse eesmärgi hulka.
In some cases, sustainably managed forests in normal economic use could be regarded as untouched, biodiverse forest and fall outside the 10% biofuel target.
Lõikes 1 osutatud eesmärkidel arvesse võetud biokütuseid ja muid vedelaid biokütuseid ei valmistata toorainest, mis on saadud suure süsinikuvaruga maa-alalt, see tähendab maa-alalt, mida 2008. jaanuaris iseloomustas üks järgmistest seisunditest ja mida see seisund enam ei iseloomusta :
Biofuels and other bioliquids taken into account for the purposes referred to in paragraph 1 shall not be made from raw material obtained from land with high carbon stock, that is to say land that had one of the following statuses in January 2008 and no longer has this status:
Puidul põhinevaid tooraineid, mida kasutatakse lõikes 1 osutatud eesmärkidel arvesse võetud biokütuste ja muude vedelate biokütuste tootmiseks, saadakse :
Wood based raw materials used for the production of biofuels and other bioliquids taken into account for the purposes referred to in paragraph 1, shall be obtained from:
( a) märgalad, see tähendab pidevalt või suurema aja aastast veega kaetud või veest küllastunud maa-alad, sealhulgas põlised turbarabad ;
(a) wetlands, that is to say land that is covered with or saturated by water permanently or for a significant part of the year, including pristine peatland;
a) metsadest, mida majandatakse ja raiutakse lähtudes metsa säästva majandamise MCPFE kriteeriumidest või samaväärsetest kriteeriumidest, mis on sätestatud teiste piirkondliku metsapoliitikaga seotud protsesside käigus;
(a) forests that are managed and harvested according to MCPFE criteria for sustainable forest management or comparable criteria set in other regional forest policy processes;
( b) püsivalt metsastatud alad , see tähendab üle 1 hektari suurused maa-alad, millel on üle viie meetri kõrgused puud, mille võrade liitus on üle 30% , või mis suudavad in situ kõnealuste künnisteni jõuda.
(b) continuously forested areas, that is to say land spanning more than 1 hectare with trees higher than 5 metres and a canopy cover of more than 30%, or trees able to reach these thresholds in situ;
b) metsadest , mille suhtes järgitakse siseriiklikke metsa- ja keskkonnaalaseid õigusakte , või
(b) forests that comply with national forest and environmental legislation; or
Käesoleva lõike sätteid ei kohaldata, kui tooraine hankimise ajal iseloomustas maa-ala sama seisund kui 2008. aasta jaanuaris.
The provisions in this paragraph shall not apply if at the time the raw material was obtained, the land had the same status as it had in January 2008.
c) märgaladelt, see tähendab pidevalt või suurema aja aastast veega kaetud või veest küllastunud maa-aladelt, sealhulgas põlistest turbarabadest; lõikes 1 osutatud eesmärkidel kaevandatud turvas ei ületa selle iga-aastast looduslikku tarbimist.
(c) wetlands, that is to say land that is covered with or saturated by water permanently or for a significant part of the year, including pristine peatland; the peat obtained for the purposes referred to in paragraph 1 shall not exceed its natural annual acquisition.
Euroopa metsade kaitset käsitlevatel ministrite konverentsidel (MCPFE) on sätestatud ulatuslikud kriteeriumid ja näitajad metsade säästlikuks majandamiseks, mille kohta peavad kõik allakirjutanud aru andma.
Ministerial Conferences on the Protection of Forests in Europe (MCPFE), has listed an extensive set of criteria and indicators for sustainable forest management on which all the signatories have to report.
Nimetatud kriteeriumeid on rakendatud ka riiklikul tasandil ja need moodustavad mitmes ELi liikmesriigis praegu olulise osa riiklikest metsade õigusaktidest.
These criteria have also been implemented at national level and are nowadays an essential part of national forest legislation in many EU countries.
Vastavad kriteeriumeid ja näitajaid on koostatud mitmetes maailma erinevates paikades ja neid tuleks kohaldada metsast saadud toormaterjali suhtes väljaspool Euroopat.
Corresponding criteria and indicators have also been created in different parts of the world and should be used for forest-based raw materials outside Europe .
Artikkel 19 – lõige 1 – punkt a a (uus)
Article 19 - paragraph 1 - point a a (new)
a a) piirkondade osalemine nimetatud protsessis ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil võetud meetmed;
(aa) the involvement of regions in this process and the measures taken at local and regional level;
Artikkel 19 - lõige 1 - punkt c a (uus)
Article 19 - paragraph 1 - subparagraph c a (new)
c a) riigiabi sellise energia toetamiseks, mis võib sisaldada struktuurifondide kasutamist energiatehnoloogia teadusuuringuteks ja arendamiseks kooskõlas Euroopa energiatehnoloogia strateegilise plaani sätetega.
(ca) Public aid to support these energies, which may include the use of Structural Funds for research and development of energy technologies in accordance with the provisions of the European Strategic Energy Technology Plan.
Ühenduse vahendite, nt struktuurifondide kasutamine peaks tõhustama teadusuuringute, arendustegevuse ja innovatsiooni mahtu kõnealustes valdkondades.
The use of Community instruments such as the Structural Funds should strengthen research, development and innovation capacity in these areas.
Artikkel 19 - lõige 1 - punkt k a (uus)
Article 19 - paragraph 1 - subparagraph k a (new)
k a) taastuvenergia tootmisse tehtud investeeringute hinnanguline mõju piirkondlikele arengueesmärkidele.
(ka) the estimated impact of investments in renewable energy production on regional development goals.
Artikkel 20 – lõige 5 – punkt a
Article 20 - paragraph 5 - point a
a) erinevate biokütuste suhteline keskkonnatulu ja -kulu, võttes eelkõige arvesse nende mõju majanduslikule olukorrale nendes piirkondades, mis on seotud nende tootmise, levitamise ja kasutamisega;
(a) the relative environmental benefits and costs of different biofuels, with particular consideration being given to their impact on the economic situation of regions involved in their production, distribution and utilisation;
a a) ühenduse impordipoliitika mõju kõnealusele tulule ja kulule, mõju varustuskindlusele ning kodumaise toodangu ja impordi vahel tasakaalustatud lähenemisviisi saavutamise võimalused;
(aa) the effects of the Community's import policies thereon, the security of supply implications and the ways of achieving a balanced approach between domestic production and imports;
Artikkel 20 - lõige 5 - punkt d a (uus)
Article 20 - paragraph 5 - subparagraph d a (new)
d a) liikmesriikide ja piirkondade poolt taastuvenergia tootmisse tehtud investeeringute mõju piirkonna majanduskasvule ja tööhõivele.
(da) the impact of Member State and regional investments in renewable energy production on regional growth and employment.
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta
on the proposal for a European Parliament and Council directive on the promotion of the use of energy from renewable sources
Vastusena 2006. ja 2007. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu üleskutsetele kehtestada Euroopa energiapoliitika ja võidelda kliimamuutuse vastu taastuvenergia edendamise abil esitas komisjon taastuvenergia tegevuskava, ning käesolev ettepanek võtta vastu direktiiv on selle õiguslik väljendus.
In response to the calls made at the European Council meetings in March 2006 and 2007 for the establishment of a European energy policy and action to combat climate change through a policy of promoting renewable energies, the Commission put forward a renewable energy road map, which has now been given legislative form in this proposal for a directive.
Käesoleva direktiivi ettepaneku sisu
Substance of the proposal for a directive
Seni olid olemas eraldi direktiivid taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia ja agrokütuste kohta, kuid mitte ükski õigusakt ei käsitlenud taastuvatest energiaallikatest sooja ja külma tootmist.
To date, there have been directives on electricity produced from renewable energy sources (RESs) and on agrifuels, but no legislation on heating and cooling energy produced from RESs.
Käesolevas direktiivi ettepanekus sätestatakse põhimõtted, mis võimaldavad tagada, et aastaks 2020 moodustab taastuvenergia osakaal ELi lõppenergia kogutarbimisest 20%, ja määratletakse iga liikmesriigi üldised riiklikud eesmärgid, kuid liikmesriikidel on vaba voli otsustada, kuidas jaguneb nimetatud osakaal kolme peamise sihtvaldkonna vahel, milleks on elektrienergia, soojus- või jahutusenergia ning siseriiklik transport.
The proposal for a directive lays down principles intended to ensure that RESs will account for 20% of final energy consumption within the EU by 2020 and sets overall national targets for each Member State, while allowing Member States to determine the precise contribution that each of the three main sectors targeted – namely electricity, heating and cooling and transport – is to make towards achieving the national target.
Transpordi valdkonnas on siiski tehtud ettepanek kehtestada minimaalse siduva eesmärgina taastuvate energiaallikate osakaaluks 10% (peamiselt agrokütused).
At the same time, it proposes a binding minimum target of a 10% share for RESs (mainly agrifuels) in the transport sector.
Liikmesriikide jõupingutusi olenevalt loodusliku ressursi olemasolust võimaldavad tasakaalustada kaks paindlikkusmehhanismi:
There are to be two flexibility mechanisms enabling the efforts required of Member States to be adjusted in line with their 'natural' potential, namely:
– päritolutagatiste ülekandmine ELis;
- guarantee-of-origin trading within the EU;
– taastuvate energiaallikate importimine kolmandatest riikidest.
- imports of renewable energies from third countries.
Arvamuse koostaja seisukoht
Rapporteur's position