natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. arvestades, et eriti praeguse majanduslanguse ajal on muuhulgas ühtekuuluvuspoliitika pikaajaliste arenguprogrammide ja -poliitika stabiilse rahastamismahu, kohaldatava detsentraliseeritud juhtimissüsteemi ja ühenduse säästva arengu prioriteetide põhieesmärkidesse kaasamise tõttu üks peamisi vahendeid majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive toetamiseks ELis;
B. whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
C. arvestades, et kaks kolmandikku avaliku sektori investeeringutest kogu ELis tuleb piirkondlikult ja kohalikult tasandilt, et piirkondlikesse ja kohalikesse asutustesse on tihti koondunud oluline poliitikaalane oskusteave ja et nad on võtmetähtsusega osapooled nii praeguse Lissaboni strateegia kui ka tulevase ELi 2020. aasta strateegia elluviimisel;
C. whereas two-thirds of public sector investment across the EU comes from the regional and local levels, regional and local authorities often concentrate substantial policy competences and are key actors in delivering both the current Lisbon Strategy and the future EU2020 Strategy,
D. arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika ja ELi 2020. aasta strateegia tuleks integreerida, kuna Lissaboni leping sisaldab ühtekuuluvuspoliitikat majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive edendamiseks ning need on ka asjaomase strateegia peaeesmärgid;
D. whereas cohesion policy and the EU2020 Strategy should be integrated because cohesion policy is included in the Lisbon Treaty in order to foster growth, competitiveness and employment, which are the key objectives of the Strategy,
E. arvestades, et sarnaselt Lissaboni strateegiaga ei peegelda kavandatav ELi 2020. aasta strateegia piisaval määral piirkondade ja liikmesriikide erinevaid arengutasemeid ning seepärast ei panda selles piisavalt rõhku laienenud ELi majanduslikule ühtekuuluvusele,
E. whereas the proposed EU2020 strategy, similar to the Lisbon Strategy, does not sufficiently reflect the different development levels of regions and Member States and therefore does not put enough stress on economic cohesion in the enlarged EU,
Ühtekuuluvuspoliitika ja Lissaboni strateegia
Cohesion policy and Lisbon Strategy
10. rõhutab, et kui Lissaboni strateegias on kohaldatud partnerluse põhimõtet, siis on kohalikud ja piirkondlikud asutused, samuti majanduslikud ja sotsiaalsed sidusrühmad selle eesmärke rohkem omaks võtnud ja see on taganud sekkumise suurema jätkusuutlikkuse; kutsub komisjoni üles tõhusamalt kontrollima partnerlusprintsiibi rakendamist liikmesriikides;
Highlights that when the partnership principle has been applied in the Lisbon Strategy, it has increased the sense of ownership of the objectives by the local and regional authorities, as well as by the economic and social stakeholders, and ensured higher sustainability of the interventions; calls on the Commission to monitor the implementation of the partnership principle in the Member States more effectively;
12. osutab, et eelkõige piirkondlikul ja kohalikul tasandil on otsustav roll lugematute Euroopas elavate ja tootvate sotsiaalsete ja majandussubjektideni, eriti VKEdeni jõudmisel ning hariduse ja kutseõppe, teadusuuringute, innovatsiooni ja arengu tugevdamisel;
Points out that the regional and local level in particular has a crucial role to play as the vehicle to reach the countless economic and social actors living and producing in Europe, especially SMEs, and to foster education and vocational training, research, innovation and development;
17. juhib tähelepanu vajadusele tagada tõhus ja ulatuslik infrastruktuur, uuendades transpordisüsteeme, võttes kasutusele mittesaastavaid transpordiviise, parendades ligipääsu joogiveele ning äravoolu- ja jäätmekäitlussüsteemidele, võttes kasutusele tõhusama keskkonnajuhtimise ning tagades loodusvarade ja taastuvate energiaallikate säästva kasutamise majandusarengu ja parendatud ühtekuuluvuse perspektiivis;
Calls for the need to ensure an efficient and extensive infrastructure by modernising transport systems, introducing non-polluting transport arrangements, improving access to drinking water and drainage and waste management systems, introducing more effective environmental management, and ensuring the sustainable use of natural resources and renewable energies, with a view to economic development and improved cohesion;
26. märgib, et eriti seoses ligipääsuga lairibaühendusele on maapiirkondades suuri puudujääke, mida tuleb ületada vastavalt digitaalses tegevuskavas esitatud eesmärkidele, et toetada nende piirkondade säästvat majanduslikku arengut;
Notes that, particularly with regard to access to broadband, major deficits exist in rural areas, which must be overcome, in accordance with the objective stated in the Digital Agenda, in order to support the sustainable economic development of these regions;
29. rõhutab, et rakendusmehhanismide varajane määratlemine on ELi 2020. aasta strateegia jaoks pöördelise tähtsusega;
Stresses that the timely definition of delivery mechanisms is of pivotal importance for the success of the EU 2020 Strategy;
34. rõhutab esmataseme teadmiste kohalikku ja piirkondlikku tähtsust ELi 2020. aasta strateegia eesmärkides; peab selles suhtes esmatähtsaks tagada nii ühisstatistika kogumine kui ka indikaatoritega seotud lugemissuutlikkus kohalikul ja piirkondlikul tasemel;
Stresses the importance of ground-level knowledge, both locally and regionally, for the objectives of the EU2020 Strategy; to this end, considers it essential to ensure the provision of joint statistics, as well as reading capacity in respect of the indicators, at both local and regional level;
38. soovitab struktuurifondide kasutamise tulevases regulatiivses raamistikus kohaldada lihtsustatud lähenemisviisi; rõhutab, et eeskirjade ja menetluste ühtlustamine ning heade tavade mudelite arvessevõtmine võib viia lihtsamate rakendussüsteemideni ja julgustada potentsiaalseid abisaajaid ELi kaasrahastatud programmides osalema;
Recommends the adoption of a simplified approach to the use of the Structural Funds in the future regulatory framework; highlights that the harmonisation of rules and procedures as well as taking into account best practice models, may lead to simplified delivery systems and encourage participation by potential beneficiaries in EU co-funded programmes;
40. kutsub komisjoni üles esitama parlamendile esimesel võimalusel struktureeritud tööprogramm strateegia rakendamiseks ja tulevikus selgeid rakendushinnanguid; lisaks sellele kutsub üles koostama selget töödokumenti, mis määrab strateegia ja ühtekuuluvuspoliitika vahelise suhte;
Calls on the Commission to present to the Parliament as soon as possible a structured working programme for the implementation of the Strategy and, in the future, clear implementation assessments; moreover calls for a clear working document setting out the relationship between the Strategy and the Cohesion policy;
Hinnang praegusele süsteemile
Assessing the current system
Nii Lissaboni strateegia kui ka ühtekuuluvuspoliitika on osutanud innovatsioonile laiemas tähenduses kui peamisele vahendile, et kiirendada arengut Euroopa territooriumil ja et suurendada konkurentsivõimet seoses globaliseerunud maailmast lähtuvate väljakutsetega.
Both the Lisbon Strategy and the cohesion policy have identified in innovation in its broader sense the main instrument to foster the development of the European territory and potentiate its competitive capacity against the challenges coming from a globalised world.
Seetõttu on innovatsioon asetatud nende mõlema keskmesse ja selle strateegilist rolli rõhutatakse rohkem kui kunagi varem.
As a consequence innovation has been put at the centre of both of them and its strategic role has been emphasised as never before.
Ühenduse strateegilistes suunistes aastateks 2007–2013 sätestati EL 15 liikmesriikidele ametlik nõue (ja EL 12 liikmesriikidele soovitus) eraldada lähenemispiirkondades sihtotstarbeliselt vähemalt 60% programmitoetustest ning konkurentsivõime ja tööhõive piirkondades 75% toetustest Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise heaks.
The Community Strategic Guidelines for the period 2007-2013 set a formal requirement for the EU15 (and a recommendation for the EU12) to earmark at least 60% of the Programme allocations in the Convergence regions and 75% in the Competitiveness and Employment regions to the delivery of the Lisbon objectives.
Tegelikult investeeriti juba aastatel 2000–2006, kui ametlikku sihtotstarbelise eraldamise nõuet ei kehtinud, teadusuuringutesse ja innovatsiooni 5,5–7,4% kõigist struktuurifondide kulutustest (kokku 10,2 miljardit eurot).
Actually already in the 2000-2006 period, when no formal earmarking requirement was in place, between 5.5% and 7.4% of all Structural Fund expenditure (€10.2 billion in total) was invested in research and innovation activities.
Seni kättesaadavad järelhinnangud osutavad, et piirkondlike programmide kasutamine Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks oli selgemalt täheldatav suhteliselt jõukamates piirkondades ja piiratum vähem arenenud piirkondades, kus programme kiputi suunama pigem põhilisele infrastruktuurile.
The ex post evaluations available so far highlight that the use of regional programmes to achieve the Lisbon objectives was more evident for the relatively more prosperous regions and more limited for the last developed ones, where the programmes tended to emphasise rather basic infrastructure.
Ilmselt ei saa kõigi piirkondade suhtes kohaldada kõigile sobivat üldist strateegiat; vastupidi, erinevate piirkondade iseärasused, nende territoriaalne mõõde, mõjutas tugevalt võetud meetmete tulemuslikkust.
Obviously no one-size-fits to-all strategy can be applied to all areas; contrariwise specificities of different regions - their territorial dimension - had a great impact on the effectiveness of the implemented measures.
Piirkondlike ja kohalike asutuste kaasatus lisaks programmide rakendamisele ka nende kavandamisel omandab seepärast põhimõttelise tähtsuse, kuna just nemad tunnevad oma piirkonna vajadusi kõige paremini.
The involvement of regional and local authorities in the design besides than in the implementation of programmes becomes therefore essential as these are the actors best aware of the needs of their respective territory.
Aastate 2007–2013 programmitoetuste analüüs näitab, et sihtotstarbeline eraldamine on oluliselt ületanud sätestatud piirmäärad.
From the analysis of the Programme allocations for 2007-2013 it results that the earmarking has sensitively overcome the established thresholds.
Konkreetselt on lähenemispiirkondades eraldatud 65% ja konkurentsivõime piirkondades 82% rahalistest vahenditest Lissaboni strateegiaga seotud prioriteetidele.
In particular in the Convergence objective 65% and in Competitiveness regions 82%of the funds have been earmarked to Lisbon-related priorities.
Need protsendimäärad, mis koos annavad toetuse kogusummaks ligikaudu 228 miljardit eurot seitsme aasta kohta, osutavad EL 27 liikmesriigile, mis näitab, et ka EL 12 liikmesriigid on sihtotstarbelise eraldamisega tõsiselt tegelenud.
These percentages, which together make up a total allocation of approx. €228 billion over the 7-years period, refer to the EU27, showing that also EU12 have seriously committed themselves in the earmarking exercise.
Nagu arvata võib, varieeruvad toetused oluliselt liikmesriikides ja eesmärkide poolest.
Predictably enough, the allocation varies significantly across Member States and among Objectives.
Eelkõige konkurentsivõime piirkondades on toetused tugevalt seotud Lissaboni strateegia prioriteetidega, rõhuasetusega innovatsioonil, teadmistel ja tehnoloogial, samas kui lähenemisprogrammides on eelistatud tööhõivega seotud prioriteedid, mis näitab, et haridus- ja koolitussüsteemi reformi peetakse siinkohal edasise arengu eeltingimuseks.
In particular in Competitiveness regions the programming is strongly Lisbon-related with emphasis put on innovation, knowledge and technology, whereas in Convergence programmes the priorities linked to employment are rather privileged showing that a reform of the education and training system here considered as a pre-requisite for further development.
Komisjon võtab hiljemalt 1. aprilliks 2010 vastu esimese strateegilise aruande, milles analüüsitakse liikmesriikide poolt programmi rakendamise esimese 18 kuu jooksul nende prioriteetide rahastamise kaudu saavutatud tulemusi.
A first Strategic report, analysing the results of implementation by the Member States in achieving these priorities through spending in the first 18 months of Programme implementation shall be adopted by the Commission by 1 April 2010 at the latest.
Tegelikult tuleb põhjalikult hinnata seda, kuivõrd kajastub see tegevus tegelike kulutustena projekti tasandil.
What needs to be thoroughly assessed in fact is at which extent these engagements are reflected in terms of actual expenditure at project level.
Kahjuks ei ole programmide käivitamise hilinemise ja sellele järgnenud kulutusi kajastavate andmete puudumise tõttu praegu võimalik kontrollida programmitoetuste ja tegelike kulutuste vastavust.
Unfortunately due to the delayed start up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, this correspondence cannot be verified at this stage.
Seetõttu saab komisjoni strateegilisest aruandest selles mõttes võtmetähtsusega dokument, mis, vaatamata sellele, et analüüsitakse piiratud ajavahemikku, on aluseks kõrgetasemelisele institutsioonidevahelisele arutelule, mis viidaks läbi selleks, et hinnata struktuurifondide panuse suurust ja tüüpi Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel ja soodustada ELi ja riiklikes institutsioonides, piirkondlikes sidusrühmades ja kodanikuühiskonnas tõsist järelemõtlemist selle üle, milline võiks olla majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia pärast 2010. aastat, nn ELi 2020. aasta strateegia.
The Strategic report of the Commission will therefore represent a key document in this sense, despite the limited period covered, on which basis a high level inter-institutional debate will be carried out to assess the level and type of contribution of the Structural Funds to the Lisbon objectives and pave the way to a serious reflection among EU and national institutions, regional stakeholders and the civil society on the shape and contents of the strategy for growth and jobs after 2010, the so called EU2020 Strategy.
Veelgi tähtsam on suuta pikaajaliselt hinnata, milline on tegelikult olnud struktuurifondide kaudu tehtud Lissaboni strateegiaga seotud investeeringute mõju liikmesriikides ja piirkondades.
Even more crucial is to be able to assess in the long term which impact the Lisbon-related investments done through the Structural Funds has actually produced in the Member States and regions.
Kui selle hinnangu tulemused pole teada, siis ei saa mis tahes tulevikku puudutav arutelu olla tulemuslik.
Any discussion on the future will not be effective if the results of this assessment are not known.
Ehkki need andmed pole kättesaadavad, kuna programmi rakendamine on varajases etapis, on väga tähtis valmistada ette pinda ja juhtida komisjoni tähelepanu vajadusele töötada kiiresti välja sellist analüüsi võimaldavad töövahendid, s.o ühtsed näitajad, mida saab programmide ja liikmesriikide lõikes kogu perioodi kohta koondada ja võrrelda selleks, et kontrollida saavutatud mõju ja teha vajalikud muudatused.
Although these data are not available yet due to the early stage of Programme implementation, it is essential to pave the way and sensitize the Commission on the need to urgently develop the instruments allowing for such analysis, i.e. homogeneous indicators, which can be aggregated and compared across Programmes and Member States during the whole period in order to verify the impacts produced and make the necessary adjustments.
Ühtekuuluvuspoliitika roll ELi 2020. aasta strateegias
The role of cohesion policy in the EU2020 Strategy
Tuleviku ülesehitamine tähendab mineviku analüüsimist saavutatud tulemuste suurendamiseks, kogemuste ärakasutamiseks ja vanade vigade vältimiseks.
Building the future implies analysing the past in order to maximise achieved results, capitalise experiences and avoiding old mistakes.
Seepärast on vaja sügavalt järele mõelda ühtekuuluvuspoliitika ja Lissaboni strateegia seoste üle, kui töötatakse välja uut ELi 2020. aasta strateegiat, mis on mõeldud järgmise kümne aasta väljakutsetega tegelemiseks.
A deep reflection on the relation between cohesion policy and Lisbon Strategy is therefore needed when building the new EU2020 Strategy, which is meant to tackle the challenges of the next ten years.
Ühtekuuluvuspoliitika saab tegelikult muude poliitikavaldkondadega võrreldes paremini majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel investeeringuid kaasata; samuti on see tõestanud, et kui asjakohaselt kohaldada partnerluse põhimõtet ja teha piirkondlikest ja kohalikest osapooltest prioriteetide rakendamisel peamised elluviijad, suurendab see poliitika eesmärkide ja saavutatud tulemuste kooskõla.
The cohesion policy can in fact better than other policies succeed in mobilising investments for growth and jobs; it has also proved that when the partnership principle is correctly applied and regional and local actors are made protagonists of the implementation of priorities a greater sense of ownership towards policies objectives and outputs is engendered.
Komisjoni ettepanek ELi 2020. aasta strateegia kohta tunnustab ühtekuuluvuspoliitikat kui võtmetähtsusega poliitikat ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel.
The Commission proposal for the EU2020 Strategy recognises the cohesion policy as key policy to deliver the EU2020 goals.
Siiski näib, et ettepanekus käsitletakse strateegiat pigem stabiilse rahalise toetuse allikana kui suure alusdokumendina selliste põhimõtete nagu partnerlus, integreeritud lähenemisviis ja mitmetasandiline valitsemine kohaldamisel, samuti strateegia võimel mobiliseerida piirkondlikke ja kohalikke osapooli.
It seems, however, to consider it more as the source of stable financial allocations than a major reference due to the application of principles such as partnership, integrated approach, multilevel governance as well as for its capacity to mobilise regional and local actors.
Kui neid põhimõtteid, mis kajastavad ühtekuuluvuspoliitika suurt panust ELi 2020. aasta strateegia edukasse rakendamisse, ei integreerita strateegiasse endasse, võib strateegia edu olla ohus.
If these principles, which represent a major contribution of the cohesion policy towards the successful implementation of the EU2020 Strategy, are not duly integrated into it, the successfulness of the Strategy itself can be endangered.
Raportis esitatakse mõned järgmised konkreetsed soovitused, et tagada selle seose asjakohane arvessevõtmine:
Some concrete recommendations are put forward in the report to ensure that this linkage is duly taken into account:
· ELi 2020. aasta strateegias määratletud prioriteedid peaks olema rangelt kooskõlas tulevase ühtekuuluvuspoliitika prioriteetidega: vajalik on suurem keskendumine kesksetele prioriteetidele ja nendevaheline suurem vastavus, tagades samas vajaliku paindlikkuse piirkondlike iseärasuste arvestamiseks;
· the priorities identified in the EU2020 Strategy should be strictly aligned with those of the future cohesion policy: more concentration on core priorities and enhanced complementarities between them are needed, while ensuring the necessary flexibility to accommodate regional specificities.
· tuleks arendada koostoimet riiklike strateegiliste võrdlusraamistike ja riiklike reformikavade vahel ning nende potentsiaali tuleks paremini kasutada, ka suurema haldusalase kooskõlastamise kaudu ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et parandada valitsemist;
· synergies between the National Strategic Reference Frameworks and the National Reform Programmes should be developed and their potential better exploited also through better administrative coordination at EU, national, regional and local level in order to increase governance.
· ELi 2020. aasta strateegia eesmärgid tuleb määratleda ühenduse tasandil, kuid nende rakendamisel ja riikide poliitikasse ülevõtmisel peaks tulevikus rohkem kaasama riikide allasutusi.
· The EU2020 objectives must be defined at Community level but their implementation and adaptation into national policies should involve more the sub-national authorities in the future.
Üks Lissaboni strateegia üldiselt tunnustatud piiravaid tegureid on nõrk mitmetasandiline valitsemine ning kohalike ja piirkondlike asutuste ebapiisav kaasatus selle eesmärkide rakendamisel, vaatamata asjaolule, et kaks kolmandikku avaliku sektori investeeringutest tehakse piirkondlikul ja kohalikul tasandil ja et neisse asutustesse on tihti koondunud oluline poliitiline oskusteave.
One of the limits broadly recognised so far to the Lisbon Strategy is the weak multi-level governance and the insufficient involvement of local and regional authorities in the implementation of its objectives, despite the fact that 2/3 of the public sector investment comes from the regional and local level and that these authorities often concentrate substantial policy competences.
Piirkondliku mõõtme arvestamine tulevases strateegias on samuti vajalik ka Lissaboni lepingu, mis tunnistab subsidiaarsuse riikliku tasandi kohalikku mõõdet, uute sätete kohaldamisel.
The consideration of the regional dimension in the future Strategy is also required in application to the new provisions of the Lisbon Treaty, which recognises the sub-national dimension of subsidiarity.
Alt-üles suunatud lähenemisviis suudab tagada strateegia tegeliku elluviimise ja selle pikaajalise jätkusuutlikkuse.
A bottom-up approach will be able to ensure an actual ownership of the Strategy and its sustainability in the long term.
Mitmetasandilist valitsemist tuleb käsitleda mitte ainult selle vertikaalses, vaid ka horisontaalses mõõtmes, arendades suhteid sama tasandi majandussubjektide ja sotsiaalsete osapoolte vahel;
Multi-level governance needs to be considered not only in its vertical but also in its horizontal dimension, developing relations between economic and social actors of the same level.
· tulevase strateegia elluviimisel tuleks täielikult kohaldada partnerluse põhimõtet.
· The partnership principle should be fully implemented in the delivery of the future Strategy.
Selline lähenemisviisi muutus annaks eelise, mis tagaks strateegia eesmärkide ja tulemuste parema tutvustamise kodanikuühiskonna esindajatele, kelle praegune puudumine on üks Lissaboni strateegia suurtest puudustest;
Such a change in the approach would have the advantage of ensuring a better communication of the Strategy objectives and outputs in the civil society, whose current lack proves to be one of the big weaknesses of the Lisbon Strategy.
· ehkki Lissaboni lepingus on territoriaalne ühtekuuluvus tunnistatud ühenduse eesmärgiks, on territoriaalne mõõde komisjoni ettepanekus liiga vähe esindatud, mis toob alati kaasa poliitika valdkonnapõhiseks muutumise ohu.
· Although territorial cohesion has been recognised as Community objective by the Lisbon Treaty, the territorial dimension is much too poorly present in the Commission proposal, which may lead to a risk of policy sectorization.
Vastupidi: ainult integreeritud lähenemisviis piirkondliku mõõtme strateegiasse kaasamise kaudu annab tõhusaid tulemusi.
On the contrary only an integrated approach through the inclusion of the regional dimension in the Strategy will bring effective results.
Eriti tuleks tugevdada ELi innovatsiooni toetavate rahastamisvahendite (struktuurifondid, konkurentsivõime ja innovatsiooni programm ning seitsmes raamprogramm) vahelist koostoimet ja edaspidi kooskõlastada nende programmide mitmeaastast kestust;
In particular synergies between the EU instruments fostering innovation (Structural Funds, CIP, and VII Framework Programme) should be enhanced and the multi-annual programming duration of these instruments kept aligned in the future.