natgillin/translations-raw huggingface dataset:
35. on seisukohal, et direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 3 punktis b puudega inimeste huvides ette nähtud erandit tuleks kohaldada täies ulatuses;
Considers that the exception provided for in Article 5(3), point (b), of Directive 2001/29/EC for the benefit of people with disabilities should be applied fully;
38. on seisukohal, et tuleb parandada online -teenuste ja neid teenuseid vastuvõtvate eri seadmete koostalitlusvõimet, et suurendada seaduslikku pakkumist ja arendada välja konkurentsivõimeline online -turg;
Takes the view that interoperability between on-line services and the various types of equipment that receive such services must be encouraged with a view to promoting legal supply and developing a competitive on-line market;
Õiguste rakendamine
Implementation of rights
47. toetab eri liikmesriikides selliste mehhanismide loomist, mille ülesanne oleks õiguste valdajate taotlusel ja astmelise lähenemisviisi abil jälgida autoriõiguste järgimist internetis;
Supports the setting-up in the individual Member States of mechanisms, to be employed on instruction from right holders and using a graduated approach, for the enforcement of copyright on the internet;
I Autoriõigus ja sellega seotud õigused infoühiskonnas
I. Copyright and related rights in the information society
Autoriõiguse ja sellega seotud õiguste kaitsel infoühiskonnas on oluline osa siseturu majanduselu arendamisel.
Protection of copyright and related rights in the information society forms an important part of the development of economic life in the single market.
Autoriõigus omistab traditsiooniliselt autorile kaks peamist omandiõigust: reprodutseerimisõiguse ja õiguse teha teos üldsusele kättesaadavaks.
Copyright traditionally gives the author two major economic rights: the right of reproduction and the right of making available to the public.
Infoühiskond avab uusi turge, kus kaitstud teoseid saab kasutada elektrooniliste toodete ja interaktiivsete teenuste kaudu.
The information society has opened up new markets in which protected works can be exploited through the media of electronic products and interactive services.
Kõnealuses kontekstis on autoriõiguse ja sellega seotud õiguste kaitse üks loovuse ja innovatsiooni ning eri kultuuriliste identiteetide stimuleerimise tingimustest.
In this context, protection of copyright is one of the necessary conditions for stimulating creativity and innovation and promoting different cultural identities.
Autoriõigus ja sellega seotud õigused ei ole üksnes loojate tööjärgne tasu, vaid ka vahend, mille abil ergutada rohkem looma.
Copyright is not only an ex-post reward for authors’ work, but also a way of encouraging them to create more.
See ergutav aspekt on veelgi olulisem tootjatele ja vahendajatele.
This incentive aspect is even more important for producers and distributors.
Autoriõiguse ja sellega seotud õiguste kaitse peab seega olema õiguse valdajale tagatud õiguste kehtestamise kohas kogu õiguste kehtivusaja vältel, olenemata riigipiirist või kasutusviisidest.
Rightholders must therefore have the chance to benefit from the protection afforded by copyright and related rights where these rights are established, regardless of national frontiers and modes of use, throughout their entire period of validity.
Piraatlus infoühiskonnas takistab tegeleda loomingulise tegevusega, mis peab olema majanduslikult tasuv.
Piracy in the information society is an obstacle to the exercise of a creative activity which should be financially profitable.
Tuleb arvestada, et infokaupade hinnastruktuur on ebatüüpiline, sest enamik kulutusi tehakse loomis- ja tootmisetapis.
It must be borne in mind that information property has an atypical cost structure in which the bulk of the costs lie in its design and production.
Tuleb vältida seda, et tehnoloogia areng moonutaks autoriõigust
The nature of copyright must not be allowed to change as a result of technological progress
Võitlus piraatluse vastu peab toimuma mitmel tasandil: haridus ja ennetus, juurdepääsu arendamine seaduslikule digitaalse sisu pakkumisele, koostöö ja kriminaalkaristused.
The fight against piracy must take place on a number of fronts: education and prevention, development of accessibility to the legal digital market, cooperation and legal sanctions.
Direktiivil 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas on kolm eesmärki:
Directive 2001/29 EC on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society has a threefold objective:
– kinnitada veel kord autori õigusi ja autoriõigusega seotud õiguste valdajate õigusi, võttes arvesse digitaalkeskkonna eripära;
– to reaffirm the rights of authors and holders of related rights while taking into account the specificities of digital media,
– määrata kindlaks nendest õigustest erandite tegemise kord;
– to define the regime of exceptions to these rights,
– tagada teostele ja teenustele lisatud tehniliste meetmete õiguslik kaitse, et hoida ära õiguste valdajate lubamatud toimingud.
– to provide legal protection for the technical measures attached to works and services in order to prevent unauthorised acts by rightholders.
Direktiiv juhindub Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni 1996. aasta autoriõiguse lepingutest.
The directive is a logical extension of the 1996 World Intellectual Property Organisation (WIPO) Copyright and Performances and Phonograms Treaties.
II Direktiivi 2001/29/EÜ kohaldamise hindamise alus
Basis on which to assess the application of Directive 2001/29 EC
Euroopa Komisjoni aruandes direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) kohaldamise kohta (SEC 2007/1556) vaadeldakse kõnealuse direktiivi artiklite 5 (erandid ja piirangud), 6 (tehniliste meetmetega seotud kohustused) ja 8 (sanktsioonid ja õiguskaitsevahendid) ülevõtmist liikmesriikide poolt ning kohaldamist riiklike kohtute poolt.
The Commission report on the application of Directive 2001/29/EC on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society (SEC 2007/1556) considers the transposition by the Member States and the application by the national judge of Articles 5 (exceptions and limitations), 6 (protection of technological measures and rights management information) and 8 (sanctions and remedies) of the directive.
Erandite tegemise kord, selle kohaldamine ja ülevõtmine praktikas
The arrangements for exceptions, their application and practical transposition
– Direktiivi artiklis 5 sätestatakse kohustuslik erand (lõige 1) ning valikulised erandid kas üksnes reprodutseerimisõigusest (lõige 2) või reprodutseerimise, üldsusele edastamise ja kättesaadavaks tegemise õigusest (lõige 3), mis võivad ulatuda ka levitamisõigusele (lõige 4).
– Article 5 of the directive sets out a compulsory exception (paragraph 1) and optional exceptions to the right of reproduction only (paragraph 2) and the rights of reproduction, communication to the public and making available to the public (paragraph 3), with these optional exceptions also able to be extended to the right of distribution (paragraph 4).
– Lõige 5 allutab kõik erandid ja piirangud mitmesugustele direktiivis sätestatud ainuõigustele vastavalt kolmekordse kontrolli reeglile, mis tähendab, et neid „kohaldatakse üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus teose või muu objekti tavapärase kasutusega ning ei mõjuta põhjendamatult õiguste valdaja õiguspäraseid huve” .
– Paragraph 5 makes all the exceptions to, and limitations of, the various rights set out in the directive subject to the ‘triple test’ rule: that is to say that they may ‘only be applied in certain special cases which do not conflict with a normal exploitation of the work or other subject ‑matter and do not unreasonably prejudice the legitimate interests of the rightholder’ .
Kõnealune kolmekordne kontroll pärineb algselt Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooni artikli 9 lõikest 2 ning Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni 1996. aasta lepingute artiklist 10.
This ‘triple test’ has its origins in Article 9.2 of the Berne Convention for the Protection of Literary and Artistic Works and Article 10 of the 1996 WIPO Treaties.
Artikli 5 lõikega 1 nähakse ette erand ajutise reprodutseerimise suhtes, mis on vajalik siirdamiseks või toimub juhuslikult, mis on tehnilise protsessi lahutamatu ja oluline osa.
Article 5.1 provides for an exception in respect of temporary acts of reproduction which are transient or incidental and form an integral and essential part of a technological process .
Direktiivi artiklis 2 kinnitatakse reprodutseerimisõigust kõige laiemas tähenduses, kuid digitaalkeskkonnas on reprodutseerimine rohkearvuline ja sageli lühiajaline.
Article 2 of the directive sets out the right of reproduction in the broadest possible terms, but in the digital environment reproductions are numerous and often ephemeral.
Sellest hoolimata on need hõlmatud ainuõigusega, mistõttu moodustab reprodutseerimine, mis osutub vajalikuks teatavate edastamisviiside tõttu, ainsa kohustusliku erandi direktiivis (artikli 5 lõige 1).
They are nevertheless covered by the exclusive right, which is the reason why reproduction such as that required by certain means of communication is deemed to be an exception, the only compulsory one in the directive (Article 5.1).
Seevastu 13. veebruari 2007. aasta otsusega kohtuasjas Google-Copiepresse tegi Belgia kohus otsuse, et Google serveri talletatud veebilehe kopeerimine ning ühenduse olemasolu, mis teeb võimalikuks avaliku juurdepääsu samale veebilehele, on vastuolus reprodutseerimisõigusega ja üldsusele edastamise õigusega.
With the Google-Copiepresse judgment of 13 February 2007, on the other hand, the Belgian judge ruled that a copy of a webpage memorised by the Google server and the existence of a link giving public access to the same webpage contravene the rights of reproduction and communication to the public.
Kõik liikmesriigid, v.a Ühendkuningriik ja Iirimaa, võtsid erineval viisil üle isiklikuks tarbeks tehtud reproduktsioonide erandi vastavalt artikli 5 lõike 2 punktile b .
All the Member States except the United Kingdom and Ireland have transposed, in a variety of different ways, the exception in respect of reproductions for private use set out in Article 5.2.b .
Teisalt otsustasid Belgia ja Prantsusmaa kohtud, et tegemist ei ole alati kohaldatava õigusega (Belgia apellatsioonikohtu 9. septembri 2005. aasta otsus kohtuasjas Test Achats v. EMI ja Pariisi kassatsioonikohtu 28. veebruari 2006. aasta otsus kohtuasjas Studio Canal v S. Perquin et Union fédérale des consommateurs Que Choisir ).
In addition, the Belgian and French courts have ruled that it is not a right that is always applicable ( Test Achats v. EMI, Brussels Court of Appeal 9/92005 and Studio Canal v S. Perquin et Union fédérale des consommateurs Que Choisir Paris Court of Cassation, 28/2/2006).
Artikli 5 lõike 2 punktiga c ettenähtud erand konkreetsete reproduktsioonide suhtes, mida teevad raamatukogud või muud organid, kelle tegevus ei taotle ärilisi eesmärke , ei ole piiramatu.
The exception provided for in Article 5.2.c in respect of specific acts of reproduction made by libraries or other bodies which are not for commercial advantage is not unlimited.
Kõnealune erand on piiratud erijuhtudega, nagu näiteks reproduktsioonid, mis on vajalikud raamatukogu kataloogides sisalduvate tööde säilitamiseks.
It is restricted to specific cases such as reproduction that is necessary for the preservation of works contained in library catalogues.
Kirjastajad näiteks arvavad, et neil on õigus anda eelnev luba raamatu „skaneerimiseks”, nagu hagis Google’i vastu, mis esitati Pariisi kõrgema instantsi kohtule 6. juunil 2006. aastal La Martinière’i kontserni jt poolt.
Publishers, for example, think they can give prior authorisation for a book to be scanned, as in the appeal against Google brought on 6 June 2006 before the Paris Court of First Instance by the La Martinière Group and others.
On selge, et teoste kättesaadavaks tegemine internetis digitaalsete raamatukogude kaudu võib autoriõiguste valdajaile tekitada väga suurt kahju.
It goes without saying that the phenomenon of works being put on line by digital libraries can be very damaging to copyright holders.
Artikli 5 lõike 3 punktiga c ettenähtud erandit ajakirjanduse suhtes , et anda aru päevakajalistest sündmustest, tõlgendasid mõned liikmesriigid väga laias tähenduses, kuid kohtuotsuses Copiepresse v. Google leidis Belgia kohus, et käesolev erand ei kata Google’i poolset artikli osade reprodutseerimist ilma selgitava märkuseta.
The exception in respect of the press set out in Article 5.3.c in order to reflect current developments has been interpreted very broadly by some Member States, but in the Copiepresse v. Google judgment the Belgian judge took the view that Google’s reproduction without comment of parts of articles was not covered by this exception.
Sama kohtuotsust ei kohaldata teenuse Google.News suhtes, mille puhul kehtib erand tsiteerimiseks kriitikas või ülevaadetes vastavalt artikli 5 lõike 3 punktile d .
The same judgement does not consider the exception in respect of quotations for purposes such as criticism or review provided for in Article 5.3.d to be applicable to the Google.News service.
Artikli 5 lõike 3 punktiga k ettenähtud erandi seoses reproduktsiooni kasutamisega karikatuuris või paroodias võtsid liikmesriigid siseriiklikusse õigusesse üle märgatavate erinevustega: näiteks Ühendkuningriigis ei ole seda ette nähtud ja Saksamaal on see rangelt reglementeeritud vastavalt Hamburgi piirkondliku kohtu praktikale selle 5. septembri 2003. aasta otsusega pisipiltide kohta.
The exception provided for in Article 5.3.k in respect of use for the purpose of caricature, parody or pastiche has been transposed in widely differing ways into national legislation: it has not been included by the United Kingdom, for example, and is strictly regulated in Germany in accordance with the case law of the Hamburg Regional Court in its ‘thumbnails’ decision of 5 September 2003.
Tehniliste meetmete kaitse
Protection of technical measures
Saksamaa kohtupraktikas kehtestati 2005. aasta kohtuotsusega Heise Online keeld pakkuda tarkvara mis tahes tehnilistest kaitsemeetmetest kõrvalehoidmiseks, isegi seose puhul offshore veebisaidiga.
German case law, in the Heise Online judgment of 2005, established a ban on supplying software for the circumvention of any technical protection measure, even with links to an ‘offshore website’.
Mõiste „tõhusad tehnilised meetmed” võtsid üle kõik liikmesriigid, v.a Slovakkia ja Rootsi.
The concept of an ‘effective technical measure’ has been transposed by all the Member States except Slovakia and Sweden.
Artikli 6 lõikes 4 sätestatakse, et liikmesriigid võivad võtta asjakohaseid meetmeid , et tagada õiguste valdajate võetavate vabatahtlike meetmete puudumise korral erandid tehniliste kaitsemeetmete kaitsest artikli 5 lõike 2 punktides a, b, c ja e ning artikli 5 lõike 3 punktides a, b või e ettenähtud kasusaajate huvides.
Paragraph 4 of Article 6 provides that the Member States may take appropriate measures – in the absence of voluntary measures taken by rightholders – to ensure that rightholders make available to the beneficiary of an exception or limitation provided for in national law in accordance with Article 5(2)(a), (2)(c), (2)(d), (2)(e), (3)(a), (3)(b) or (3)(e) the means of benefiting from that exception or limitation.
Kõnealust küllaltki laia „asjakohaste meetmete” mõistet kohaldatakse liikmesriikides erinevalt: näiteks Austrias, Tšehhi Vabariigis ja Madalmaades ei ole seda üle võetud, samas kui Soomes, Taanis, Eestis, Kreekas ja Ungaris on olemas vahekohtu- ja lepitusmeetmed, või siis Belgias, Saksamaal, Hispaanias ja Iirimaal võimalus pöörduda kaebusega kohtu poole.
The rather broad concept of ‘appropriate measures’ is applied in different ways in the Member States: there is, for example, no transposition in Austria, the Czech Republic or the Netherlands, while there are mediation and arbitration measures in Finland, Denmark, Estonia, Greece and Hungary and the possibility of legal remedy in Belgium, Germany, Spain and Ireland.
Prantsusmaal aga on ette nähtud halduslik edasikaebamise menetlus.
France, finally, provides for remedy via the administrative route.
Sanktsioonid ning autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste valdajate kaitse
Sanctions and the protection of copyright and related rights holders
Direktiivi 2001/29 artikli 8 lõikes 3 sätestatakse, et „liikmesriigid tagavad, et õiguste valdajatel on võimalik taotleda kohtu ettekirjutust vahendajatele, kelle teenuseid kolmandad isikud kasutavad autoriõiguse või sellega kaasneva õiguse rikkumiseks” .
Article 8.3 of Directive 2001/29 provides that ‘Member States shall ensure that rightholders are in a position to apply for an injunction against intermediaries whose services are used by a third party to infringe a copyright or related right’ .
Vaid Austria, Leedu ja Belgia võtsid täielikult üle kõnealuse artikli, mida teistes liikmesriikides hõlmavad olemasolevad õigusaktid.
Only Austria, Greece, Lithuania and Belgium have explicitly transposed this provision, which is covered in the other Member States by existing law.
Viimastel aastatel on võetud palju õiguslikke meetmeid juurdepääsu pakkujate ja veebimajutajate vastu.
In recent years there have been a number of court actions against internet access providers and host servers.
29. juunil 2007. aastal käskis Brüsseli esimese astme kohus ühingul Scarlet (endine Tiscali) paigaldada „filtrid”, et hoida ära võrdõigusvõrgu failide kõrvaldamine.
On 29 June 2007 the Brussels Court of First Instance ordered the firm of Scarlet (formerly Tiscali) to install ‘filters’ to prevent circumvention of peer-to-peer files.
Samamoodi esitas Taani kohtunik 10. veebruaril 2006. aastal ühele serverile nõude katkestada nende klientide internetiühendus, kes rikkusid autoriõigust, ning 25. oktoobril 2006. aastal, samuti Taanis, kästi serveril TELE 2 blokeerida oma klientidele juurdepääs Venemaa saidile AllofMP3.com, mis lubas ebaseaduslikult laule alla laadida.
Along similar lines, on 10 February 2006 a Danish judge ordered a server to cut the internet connection of clients who infringed copyright, and on 25 October 2006, also in Denmark, the TELE2 server was ordered to block its clients’ access to the Russian site AllofMP3.com, which allowed songs to be downloaded illegally.
Üks väga delikaatne sektor on võrdõigusvõrk, teisisõnu internetisaitide ja tarkvara võrk, mille kaudu kasutajad jagavad – kas otse või ühise saidi kaudu – faile, mis sisaldavad kaitstud teoste või teenuste reproduktsioone ilma õiguste valdaja loata (Napster – tsentraliseeritud, Kazaa – detsentraliseeritud).
One very sensitive area is that of ‘peer-to-peer’, i.e. the phenomenon of websites and software whereby internet users share, either directly or via a shared site, files containing reproductions of protected works or services without the consent of the rightholders (Napster (centralised), Kazaa (decentralised)).
Nende saitide tegevus, väljaspool kõnealust võrdõigusvõrgu nähtust, mis pakuvad kaitstud teoste või teenuste allalaadimist ilma vajaliku loata, on ebaseaduslik ning ükski erand siinkohal ei kehti.
The activities of websites that are not part of the peer-to-peer phenomenon and which allow downloading of protected works or services without the necessary authorisation are illegal, and no exception can be applied to them.
Niisiis tuleb kolleegidele faile edasiandvate kasutajate tegevust käsitleda ebaseadusliku teona teose üldsusele edastamisel ilma erandite kohaldamise võimaluseta.
So the activity of internet users who send files to their peers must be regarded as an illegal act of communication to the public without the possibility of exceptions being applied.
Mis puudutab allalaadimist, siis on kaheldav, kas tegemist on reproduktsiooniga, mille puhul kehtib erand seoses erakoopiaga (artikli 5 lõike 2 punkt b), mille on teinud füüsiline isik isiklikuks tarbeks ning mille kasutuseesmärk ei ole otseselt ega kaudselt kaubanduslik, kuid sel juhul tuleb samuti arvesse võtta allika seaduslikku või ebaseaduslikku päritolu.
As regards downloading, it is doubtful whether this activity constitutes an act of reproduction that could be covered by the exception relating to private copying (Article 5.2.b) carried out by a natural person for private use for ends that are neither directly nor indirectly commercial, although in this case the issue of whether the origin is legal or illegal must be borne in mind.
Nimetatud alustel püüavad õiguste valdajad saavutada täna kokkulepet juurdepääsu pakkujatega.
On the basis of these considerations, rightholders are currently focusing on reaching agreements with internet access providers.
Nad teevad ettepaneku rakendada kahtlust tekitavate ebaseaduslike tegevuste teavitamise menetlust, et juurdepääsu pakkujad võtaksid kasutajate suhtes võimalikult kiiresti meetmeid, ning esitaksid nende täielikud kontaktandmed kohtumenetluse algatamise eesmärgil.
They are proposing that procedures be put in place for the purpose of notifying suspected illegal activity so that access providers can, within an appropriate period, take the necessary measures vis-à-vis internet users and supply full details of the latter with a view to prosecution.
Ent see võib minna vastuollu isikuandmete kaitsega.
But all of this could come into conflict with the principle of protecting personal data.
Tegelikult ei kehtesta ühenduse õigus Euroopa Kohtu 29. jaanuari 2008. aasta kohtuotsuse „Telefonica” kohaselt liikmesriikidele kohustust avalikustada eraandmeid tsiviilkohtumenetluse raames, et tagada autoriõiguse tõhus kaitse.
According to the ECJ ‘Telefonica’ judgment of 29 January 2008, Community law does not require Member States to divulge these personal data in the context of civil proceedings in order effectively to protect copyright.
Kohus tõstatab siiski küsimuse seoses tasakaalu leidmise vajalikkusega eri põhiõiguste kaitse vahel, täpsemalt õigus eraelu puutumatusele ning teisest küljest õigus intellektuaalomandi kaitsele ja tõhusale õiguskaitsevahendile.
The Court did, however, raise the question of the need to reconcile the fundamental rights to privacy, on the one hand, and intellectual property protection and effective recourse on the other.
Kohtuotsus „Telefonica” kinnitab intellektuaalomandi kaitse tähtsust ning ei takista sugugi juurdepääsu pakkujate ja teiste internetioperaatorite koostööd õiguste valdajatega võitluses piraatluse vastu internetis.
The ‘Telefonica’ judgment confirms the importance of protecting intellectual property rights and in no way prevents internet access providers and other online operators from collaborating with rightholders in the fight against internet piracy.
komisjoni aruande kohta direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) rakendamise kohta
on the Commission's report on the application of Directive 2001/29/EC on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval õiguskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Legal Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. rõhutab vajadust saavutada autoriõiguse osas infoühiskonnas õiguskindlus ning toonitab vajadust jätkata selles valdkonnas ühtlustamist nii Euroopa Liidu siseselt kui ka ELi ja Ameerika Ühendriikide vahel;
Stresses the need to achieve legal certainty as regards copyright in the information society and underlines the need for further harmonisation in that area, within the EU as well between the EU and the United States;
7. palub komisjonil jätkata direktiivi 2001/29/EÜ rakendamise ranget järelevalvet ning selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule regulaarselt aru anda;
Asks the Commission to continue its rigorous monitoring of the application of Directive 2001/29/EC and to report regularly on the matter to Parliament and the Council;