natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Laialt on levinud arusaam, et kriisi puhkemisest peale on toimunud kasumi erastamine ja kaotused on jäetud üldsuse kanda.
There is a widely held view that, since the outset of the crisis, we have seen profits privatised and losses taken into public ownership.
Ostujõu languse tingimustes võib inimest tekitada sügavat hämmingut asjaolu, kuidas riigid eraldasid lühikese ajavahemiku jooksul tohutuid summasid pangandussektori päästmiseks.
In a situation characterised by reduced purchasing power, the spectacle of governments releasing huge sums over the space of a few days to rescue the banking sector could result in a widespread sense of bafflement.
Euroopa majanduse langus sundis liikmesriike eraldama suurt toetust majandustegevuse elavdamisesse.
The onset of economic recession in Europe forced the Member States to pump vast amounts into underpinning economic recovery.
Selline toetus on endiselt oluline ning igasugune enneaegne riigipoolse toetuse lõpetamine kahjustaks majanduse taastumist.
Their support remains crucial and any premature withdrawal of public input would weaken the recovery.
Olukorra tõsidus nõuab ka Euroopa Liidult enese tõestamist eeskätt sotsiaalvaldkonnas, sest hoolimata liidu tegelikest pädevustest, seostavad tavalised liidu kodanikud oma sotsiaalsed tingimused liidu tõhusa toimimisega.
The serious nature of the situation also requires the EU to prove itself inter alia in the sphere of social affairs because, whatever the reality of its competences, ordinary people in the Union make a connection between the social circumstances they experience and the way the EU functions.
Kui me seda ei tee, tekivad natsionalismi ja protektsionismi ilmingud ning avalik arvamus pöördub ELi vastu.
If it fails to prove itself, we shall see a resurgence of nationalism in various quarters, as well as protectionism, and a worsening of the anti-EU mood.
Üksnes eelseisva rohelise tööstusrevolutsiooni laineharjal töökohtade loomine oleks kindlasti kasulik, kuid sellest jääb väheks.
Job-creation via the knock-on effects of the forthcoming ‘green’ industrial revolution, while certainly useful, will not in itself be enough.
Seega on kriisi praeguses järgus oluline avaldada piisavalt tugevat poliitilist survet, et kõrvaldada tehtud vead turul ja luua reaalmajanduse rahastamise süsteem.
So one of the big challenges in the current phase of the crisis is to keep the political pressure sufficiently sustained to ensure that what has gone wrong with the market today is put right and to re-establish a system that serves to finance the real economy.
Finantsturgude uuesti ülesehitamise käigus tuleb teha suunamuutus ning võtta siht majanduse vajadustele, pikaajalistele investeeringutele, kliimamuutusega seotud ülesannete ja elanikkonna vananemise probleemi lahendamisele.
In the task of rebuilding the financial markets there has to be a shift of direction, with a restructuring around the economy’s needs, around long-term investment, the challenge of climate change and population ageing.
Praeguseks ei ole veel aru saadud, mis on ümberkorraldusteks vajalik, sest läbirääkimised toimuvad endiselt finantsturul osalejate ja ametivõimude vahel.
So far, we have not grasped what is required to bring about that shift because the crucial negotiations are conducted solely between financial-market players and public authorities.
Järeldused, ülesanded ja edasine tegevus
Conclusions, challenges and further work
Nüüd mil liit on tunda saanud oma ajaloo suurimat sotsiaal- ja majanduskriisi – kriisi, mis on kahjustanud liidu põhialuseid, s.t siseturgu, konkurentsipoliitikat ning kasvu ja stabiilsuse pakti – ei ole võimalik teha ühtegi tulevikuplaani järgmiseks kümneks aastaks, võtmata arvesse praegust olukorda ja seega käesolevas raportis tehtud järeldusi ja lahendamist ootavaid ülesandeid.
With the Union experiencing the most serious social and economic crisis in its history – a crisis undermining what have to date been its core components, from the internal market to competition policy and the stability pact – projections for the decade ahead are not possible unless they take as their starting point the current situation, i.e. the issues recognised and the challenges identified in this report.
ELi 2020. aasta strateegi oleks pidanud olema osa kriisiga toimetulekust ning kriisijärgse strateegia kavandamisest.
Definition of the EU 2020 strategy ought to have been part of the overall effort, part of the process of crisis management and of strategic planning beyond the crisis.
Selle Euroopa Liidu strateegia koostamine oleks pidanud toimuma tihedas koostöös liikmesriikide parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga ning kaasama palju rohkem Euroopa Parlamenti.
This strategic exercise by the Union also ought to have been conducted in close cooperation with the national parliaments, the social partners and civil society, and to have involved the European Parliament to a much greater extent.
Erikomisjon on seadnud koostegevuse, millest on puudu nii nõukogus kui ka komisjonis, oma kolmandaks ülesandeks ning peaks olema tähelepanu keskpunktis, kui komisjoni ametiaega pikendatakse.
The Special Committee on the Crisis has identified cooperation – an area of shortcoming at both the Council and the Commission – as the third aspect of its remit and the intended focus of its work under extended terms of reference.
Seni on kriisi erikomisjoni töö tulemusel olnud võimalik teha järeldusi ning anda konkreetseid soovitusi teatud küsimustes, kuid veel rohkem tööd on vaja teha selleks, et vahetada mõtteid sel teemal riikide parlamentidega, koostada praeguste soovituste põhjal õigusaktide ettepanekud ning lisada need tööprogrammi.
The Committee’s work to date may have yielded conclusions and provided a basis for specific recommendations on certain points, but more intensive efforts need to be invested in exchanges on that basis with national parliaments and in transforming the recommendations into legislative proposals and from there into a work programme.
Kui erikomisjoni tegevus lõpetatakse, jätab see mulje, nagu oleks kriisist üle saadud, kuid samal ajal ei ole olukord finantsturgudel stabiliseerunud ning suure krahhi kogu majanduslik ja sotsiaalne mõju on veel teadmata, ehkki on selge, et mõju on suur ja kestab pikka aega.
Were the Special Committee to be wound up, it would create the impression that the crisis has been overcome, whereas in fact the situation on the financial markets has not stabilised and the full economic and social repercussions of the crash are still unclear, although they will be deep and lasting.
Kõikide käimasolevate või alustatavate tööde (strateegia EL 2020 ja uued suunised, majanduse juhtimine, finantsperspektiivid, õiguslik reguleerimine ja järelevale, globaalse valitsemise reform ja ELi esindamine) juures tuleb lähtuda kriisist.
In all the areas in which initiatives are under way or are to be taken (on EU 2020 and new political guidelines, on economic governance, the financial perspective, regulation and supervision, reform of governance at world level and the Union’s representation) it must first be recognised that the current model is in crisis.
Seepärast palume erikomisjoni ametiaega pikendada.
That is why we are asking that the terms of reference of the existing Special Committee be extended.
Ametiaja pikendamine võimaldaks eeskätt minna selle mitmepalgelise töökavaga süvitsi, uurida probleeme põhjalikumalt ja anda põhjalikumaid poliitikasoovitusi vastavalt kavandatavale töökavale ning koostada 2011. aasta teiseks pooleks kokkuvõtva aruande.
Such an extension would provide a means of monitoring this multifaceted agenda in a thorough way, studying the issues in greater depth and producing more meaningful policy recommendations based on a work programme to be established, with a follow-up report to be produced in the second half of 2011.
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
EXECUTIVE SUMMARY
Finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjon on teinud kriisi põhjuste ja mõjude ning kriisile reageerimise ja selle leevendamise kohta alljärgnevad järeldused.
The Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis concludes on the following causes, effects, responses and remedies to the crisis:
Finantskriisi peamised põhjused olid ülemaailmne tasakaalustamatus, finantsturgude vähene reguleeritus, USA nõrk rahapoliitika, finantstoodete keerukus ja läbipaistmatus ning valede riskide võtmise soodustamine ja lühiajalisel edul põhinevad tasustamissüsteemid, reitinguagentuuride huvide konfliktid, tuletisinstrumentide reguleerimatus, sotsiaalne ebavõrdsus ja keskkonnavaenulik käitumine.
Global imbalances, lax financial regulation, a loose monetary policy in the USA, the complexity and opacity of financial products together with wrong risk-incentives and short-term featured remuneration systems, conflict of interests of Credit Rating Agencies, unregulated derivatives, social inequalities and environment-hostile behaviours were among the main causes of the financial crisis.
Praegune finantsturgude ebastabiilsus põhjustas ülemaailmse majandussurutise ning vallandas ülemaailmse majandus- ja sotsiaalkriisi, mis tõi kaasa tööpuuduse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse suurenemise.
The current financial turmoil caused world-wide contraction in economic activity and triggered a global economic and social crisis with widespread increases in unemployment, poverty and social exclusion.
ELi päästemeetmetel oli positiivne mõju ja Euroopa stabiilsusmehhanismi loomine oli teretulnud.
The rescue measures adopted in the EU had a positive result and the creation of a European stabilisation mechanism was welcome.
Sellegipoolest oli taastamiskavade kooskõlastamine liikmesriikide vahel ebapiisav ja komisjon peaks kavade tõhususest ülevaate andma.
However, the level of co-ordination between the different national recovery plans was too modest and the Commission should report on their effectiveness.
Kriis näitas, et edaspidi tuleb Euroopa mõõdet laiendada.
This crisis demonstrates the need for an increased European dimension in the future.
Seetõttu usub Euroopa Parlament, et Euroopa vajab ühtsemat, tõhusamat ja vähem bürokraatlikku liitu ning et Euroopa Komisjon, kelle ülesanne on Euroopa üldised huvid kindlaks määrata ja neid kaitsta, peab esmajoones ja oma algatusõigust kasutades võtma liidu nimel meetmeid valdkondades, kus kehtib jagatud pädevus või kus tal on pädevus liikmesriikide meetmeid koordineerida.
This is why, the European Parliament believes that what Europe needs is a more united, efficient and less bureaucratic Union and that the Commission, whose task it is to define and defend the general European interest, must, as a priority and in line with its right of initiative, commit to action on behalf of the Union in those fields where it has shared competences or competence to coordinate Member States’ actions.
Komisjon peaks võtma endale täieliku vastutuse projektide juhtimise ja rahastamise eest järgmistes valdkondades:
The Commission should assume full responsibility to ensure the steering and financing of projects in the following fields:
– taastuvad energiaallikad ja rohelise energia salvestamine;
- renewable energy sources and storage of green power;
– energiatõhusus, eelkõige transpordi- ja ehitussektoris;
- energy efficiency, particularly in the transport and building sector;
– Euroopa energiavõrk ja arukate võrkude arendus;
- a European energy network and smart grid development;
– üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik;
- a public rail high-speed service throughout the Union;
– strateegilise tähtsusega infrastruktuuri ja kiire internetiühenduse kättesaadavus kogu ELis;
- critical infrastructure and fast internet access throughout the Union;
– ELi juhtpositsiooni edendamine e-tervise valdkonnas.
- development of EU leadership in the field of e-health.
Euroopa Parlament on seisukohal, et kui jagatud pädevuse ja täiendavate meetmete valdkonnas on saavutatud kokkulepe ELi juhtimise ja tegevuse aspektide kohta, peab EL leidma vahendid, eelkõige rahalised vahendid sellise strateegia elluviimiseks.
The European Parliament also believes that, while there may be agreement on matters of governance and on EU activity in terms of shared competence and supplementary action, the Union requires resources, especially financial resources, to pursue such a strategy.
Kriis paljastas isereguleerimise puudused.
The crisis has revealed the limits of self-regulation.
– võtta vastu eeskirju, millel on suurem antitsükliline mõju;
- introducing more counter cyclical regulation;
– vähendada süsteemset riski, mis tuleneb suurtest ja/või omavahel seotud institutsioonidest, mis on „pankrotti minemiseks liiga suured”, ja tuletisinstrumentide turgudest;
- reducing systemic risk posed by large and/or interconnected institutions ("too-big-to-fail") and derivative markets;
– kehtestada rangelt juhitav tasustamispoliitika, et ei tekiks huvide konflikte ja et finantssüsteemis lähtutaks pikaajalisemast perspektiivist;
- enacting strong governance policies on remuneration to remove conflicts of interest and introduce a longer term perspective into the financial system;
– tugevdada üleeuroopalisi ja ülemaailmseid reguleerimis- ja järelevalvestruktuure;
- strengthening pan-European and global regulation and supervisory structures;
– uurida bilansiväliste tehingute kasutamist ning eriotstarbeliste rahastamisvahendite ja eriotstarbeliste üksuste levikut;
- investigating the use of off-balance sheet transactions and the proliferation of SPVs and SPEs;
– kehtestada finantstehingumaks;
- introducing a tax on financial transaction;
– kehtestada uued normid finantssektori statistika kohta;
- introducing new standards on statistical data on the financial sector;
– anda aktsionäridele suurem hääleõigus.
- improving shareholder voting rights.
Euroopa Parlament peab kahetsusväärseks stabiilsuse ja kasvu pakti nõrka jõustamist ning nõuab tõhusamate soodustuste ja sanktsioonide kasutuselevõtmist, et tagada Euroopa Komisjoni selgest pädevusest tulenevate nõuete täitmine.
The European Parliament regrets the poor enforcement of the Stability and Growth Pact and calls for improved incentives and sanction mechanisms to ensure compliance under the clear competence of the European Commission.
Lisaks on parlament seisukohal, et rahaliit eeldab majandus-, fiskaal- ja sotsiaalpoliitika tõhusat kooskõlastamist.
It also believes that a monetary union requires a strong coordination of economic, fiscal and social policies.
Sellest tulenevalt peaks ELi kasutuses olema tõhusamad antitsüklilised majanduspoliitika korraldamise vahendid.
Consequently, the EU should be better equipped with countercyclical economic policy management instruments.
Euroopa Parlamendi arvates võiks komisjoni asepresident ja eurorühma esimees olla majanduspoliitika kooskõlastamise ja elluviimise eestvedaja, nn hr/pr Euro.
The European Parliament calls for a Mr/s Euro, Vice-president of the Commission and chairing the Eurogroup to become the face and enforcement power of economic coordination.
Lisaks peaksid liikmesriigid kooskõlastama oma eelarvepoliitikat ja esitama üksteisele avalikult sellekohaseid andmeid.
Moreover, Member States need to coordinate their budgetary policy and open their books to each other.
Selleks peaksid nõukogu ja komisjon nõudma liikmesriikide eelarvetest tehtavate kulutuste paremat võrreldavust.
This requires an improved comparability of spending under national budgets that should be pushed by the Council and Commission.
Kuna siseturg on üks peamisi Euroopa majanduskasvu mootoreid, peaks ELi 2020. aasta strateegia toimima strateegilisi pikaajalisi investeeringuid ja tööhõivet toetava konkreetse programmina, mis aitab majanduskriisiga toime tulla ja tugevdab siseturgu.
The internal market is one of the main drivers of European growth; therefore, the EU 2020 strategy should serve as a concrete program for strategic long term investment and employment in order to face the economic crisis and strengthen the internal market.
Siseturu edasiseks arendamiseks on vaja nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil kooskõlastatud lähenemisviisi, et kasutada ära parimaid tavasid võitluses maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu.
To further develop the internal market, a coordinated approach is needed at both national and EU level to capitalise from best practices in the fight against tax fraud and evasion.
Sellega seoses toetab Euroopa Parlament ideed luua maksupoliitika töörühm, mis oleks oluline samm valitsustevahelise maksupoliitikadialoogi ergutamiseks, ja pooldab tööjõu maksukoormat kergendavat maksustruktuuri, mis ergutaks ja soodustaks töökohtade loomist, innovatsiooni ja pikaajalisi investeeringuid.
In this context the European Parliament supports the idea of setting up a Tax Policy Group as an important step to encourage a dialogue between governments on tax policy and advocates a tax structure geared to ease the burden on labour and to encourage and create incentives for employment, innovation and long term investment.
Euroopa Parlament usub, et ELi 2020. aasta strateegia on ülioluline selleks, et EList saaks konkurentsivõimeline, sotsiaalne ja jätkusuutlik liit, ning on veendunud, et ELi 2020. aasta strateegia juhtimisstruktuuri tuleks tugevdada pigem ELi vahendite kui valitsustevaheliste algatustega.
The European Parliament believes that the EU 2020 strategy is vital for the EU to become a competitive, social and sustainable Union and is convinced that the governance structure of EU 2020 should be strengthened, based on EU instruments rather than on intergovernmental initiatives.
Lisaks VKEdele rahaliste vahendite võimaldamisele peab EL lahendama ennetavalt ja kooskõlastatult ka teadus- ja uuendustegevuse rahastamise küsimuse, mistõttu peaks ELi eelarve toimima katalüsaatorina teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ning uute ettevõtete ja töökohtade loomise alal.
In addition to providing funding for SME's, the EU needs to take a proactive and coordinated approach for funding research and innovation and therefore the EU budget should serve as a catalyst in the domains of research and development, innovation and creation of new businesses and jobs.
Lisaks soovitab Euroopa Parlament komisjonil vähendada märkimisväärselt VKEde riigihangetega seotud asjaajamisi ja bürokraatiat ning teha ettepanek luua VKEde kõikide haldusküsimuste lahendamiseks ühe akna süsteem.
Furthermore, the European Parliament requests the Commission to reduce significantly public procurement bureaucracy for SME's, to cut red tape and to propose creating a one-stop-shop for all administrative issues of SME's.
Kuna paljud arengumaad on kriisist tugevalt mõjutatud, nõuab Euroopa Parlament, et liikmesriigid kinnitaksid veel kord arenguabi eraldamise ja täiendavate uuenduslike rahastamisallikate leidmise kohta antud lubadusi.
A high number of developing countries have been highly exposed to the effects of the crisis; thus the European Parliament calls for a re-affirmation of the Member States' commitments towards development aid and the exploration of additional innovative sources of financing.
Euroopa Parlament mõistab valupunkte ja probleeme, mida tekitab ülemaailmsete finants- ja majandusinstitutsioonide juriidiliselt siduvate volituste puudumine ja nende eraldatus.
The European Parliament recognises the weaknesses and problems caused by the lack of legally binding powers and the disconnectedness of the global financial and economic institutions.
Demograafilised probleemid ja põlvkondadevaheline solidaarsus
on the demographic challenge and solidarity between generations
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS (*) ................................................27
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs (*) ......27
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS .........30
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...30
demograafiliste probleemide ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta
on the demographic challenge and solidarity between generations
EÜT C 115, 14.4.1997, lk 238. ;
OL C 115, 14.4.1997, p.
– võttes arvesse oma 15. detsembri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta,,Euroopa igale vanusele – heaolu ja põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine”
– having regard to its resolution of 15 December 2000 on the Commission communication ‘Towards a Europe for all ages – promoting prosperity and intergenerational solidarity’
– võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut pealkirjaga ,,Silmitsi demograafiliste muutustega – uus põlvkondadevaheline solidaarsus” ( KOM(2005)0094 );
– having regard to the Commission Green Paper on ‘Confronting demographic change: a new solidarity between the generations’ ( COM(2005)0094 ),
– võttes arvesse oma resolutsiooni edusammude kohta võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise valdkonnas ELis (direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ ülevõtmine)
– having regard to its resolution
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0212 . ( 2007/2202(INI) );
Texts adopted, P6_TA(2008)0212 . on progress made in equal opportunities and non-discrimination in the EU (the transposition of Directives 2000/43/EC and 2000/78/EC) 2007/2202(INI) ),
Vastuvõetud tekstid P6_TA(2008)0066 . ;
Texts adopted P6_TA(2008)0066 . ,
– võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis
– having regard to its resolution of 9 October 2008
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0467 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0467 . on promoting social integration and combating poverty, including child poverty, in the EU,
– võttes arvesse oma 2. aprilli 2009. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest
– having regard to its resolution of 2 April 2009
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0211 . ;
Texts adopted, P6_TA(2009)0211 . on the proposal for a Council directive on implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of religion or belief, disability, age or sexual orientation,
– võttes arvesse komisjoni teatist ,,Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” ( KOM(2006)0571 );
– having regard to the Commission communication on ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’ ( COM(2006)0571 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” ( KOM(2007)0244 );
– having regard to the Commission communication on ‘Promoting solidarity between the generations’ ( COM(2007)0244 ),
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. märtsi 2007. aasta arvamust „Perekond ja demograafiline areng”
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 14 March 2007 on ‘The family and demographic change’
– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti “Euroopa demograafiline tulevik: faktid ja arvandmed” ( SEK(2007)0638 );
– having regard to the Commission staff working document on ‘Europe’s demographic future: facts and figures’ ( SEC(2007)0638 ),
– võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse väljaandeid „Innovatiivsed õppemeetmed eakamatele töötajatele”
– having regard to Cedefop publications on ‘Innovative learning measures for older workers’
Luxembourg, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2008. , „Töö ja vananemine.
Luxembourg, Publications Office of the European Union, 2008. , on ‘Working and ageing.
Uued teooriad ja empiirilised väljavaated”
Emerging theories and empirical perspectives’
Luxembourg, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2009. , ning „Pakkumine ja nõudmine kutseoskuste alal Euroopas.
Luxembourg, Publications Office of the European Union, 2009. and on ‘Skills supply and demand in Europe.
Keskpikk prognoos kuni aastani 2020”
Medium-term forecast up to 2020’
Luxembourg, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2010. ;
Luxembourg, Publications Office of the European Union, 2010. ,
– võttes arvesse komisjoni 2008. aasta demograafiaalast aruannet vananeva ühiskonna sotsiaalsetele vajadustele vastamise kohta ( SEK(2008)2911 );
– having regard to the Commission Demography Report 2008: Meeting Social Needs in an Ageing Society (SEC (2008) 2911),