natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Väärtusahela meetod põllumajanduslikus tootmises on tähtis, aga nõuab mitme eelduse olemasolu, näiteks tootmisvahenditele juurdepääsu tagamine (maa, laenud, konsultatsiooni- ja nõustamiseteenused), töötlemise ja turustamise võimalused ning juurdepääs kohalikele ja piiriülestele turgudele.
The value chain approach to agricultural production is important, but requires that a number of pre-requisites are met such as securing access to the means of production (land, credit, consultancy and advisory services), processing and marketing opportunities and access to local and cross-border markets.
Tuleks luua ka tingimused võrdsema ja säästvama väiketootjate integreerimise jaoks põllumajanduse väärtusahelatesse ja turgudele.
Conditions should also be created for a more equitable and sustainable smallholder integration into agriculture value chains and markets.
Majanduskasv peaks olema keskkonnasäästlik, arvestama bioloogilise mitmekesisusega ja vältima murettekitavat viljaka maa kahjustamist.
Growth should be environmentally sustainable, respect biodiversity and prevent the worrying degradation of fertile land.
EL peaks seetõttu edendama agroökoloogilist ja madala välise sisendiga tegevust.
The EU should therefore promote agro-ecological and low-external-input (LEI) practices.
Tulevastes geograafilistes programmides tuleks põllumajandusele eraldada piisavalt raha.
Appropriate financing should be dedicated to agriculture in future geographical programmes.
Ametliku arenguabi kulutused põllumajandusele on langenud 17%-lt 1980. aastal tänasele 5%-le ja põllumajandussektori on jätnud abiandjad tähelepanuta juba mitu aastat.
ODA spending for agriculture has fallen from 17% in 1980 to 5% today and the sector has been neglected by donors for many years.
Raportöör on seisukohal, et kalandusalased partnerluslepingud peaksid aitama ühendada partnerriikide kalanduspoliitikat ja tugevdama nende võimekust kindlustada säästev kalastamine oma vetes ja kohalikud töökohad kalandussektoris.
The rapporteur believes that the Fisheries Partnership Agreements (FPAs) should help to consolidate the fisheries policies of partner countries, and strengthen their capacity to guarantee sustainable fishing in their own waters and local employment in the sector.
Komisjon on teatanud, et järgmises teatises ELi ajakohastatud arengupoliitika kohta vaetakse arengu küsimuses kujundatud Euroopa konsensuse läbivaatamise vajalikkust.
The Commission has announced that the upcoming communication on a modernised EU development policy shall include a consideration whether it is opportune to review the European Consensus on Development.
Tuleb rõhutada, et konsensus on ühisdokument, millele on ametlikult alla kirjutanud ELi kolm tähtsamat institutsiooni.
It must be underscored that the Consensus is a joint document subscribed formally by the three main institutions.
Järelikult tuleb vältida ühepoolset algatust.
Therefore, a “unilateral” initiative should be avoided.
Kui komisjon leiab, et konsensus tuleb läbi vaadata, peaks komisjon algatama ametliku konsulteerimise kahe teise institutsiooniga.
If the Commission estimates that the Consensus must be reviewed, it should open formal consultations with the two others.
Otsus konsensus läbi vaadata peab lähtuma põhjalikust analüüsist selle toimimise kohta alates detsembrist 2005. aastal, mil see jõustus.
The decision to review the consensus must be based on a thorough analysis of its functioning since it came into force in December 2005.
Ajakohastatud Euroopa arengupoliitika vajab Euroopa Liidu kodanike mõistmist ja osavõttu ning selleks tuleb teha pidevalt tööd arengualase haridusega ja teadlikkuse suurendamisel, lähtudes inimõigustest, demokraatiast, tolerantsusest, ühiskondlikust vastutusest ja soolisest võrdõiguslikkusest.
A modern European development policy needs the understanding and involvement of European citizens, which will require continued efforts on Development Education and Awareness Raising, based on values of human rights, democracy, tolerance, social responsibility and gender equality.
ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tulevik
The future of EU budget support to developing countries
VÄLISKOMISJONI ARVAMUS.............................................................................................19
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................19
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS.......................................................................................23
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................23
EELARVEKONTROLLIKOMISJONI ARVAMUS.................................................................32
OPINION of the Committee on Budgetary Control ........................................32
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................36
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................36
ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta
The future of EU budget support to developing countries
– võttes arvesse 8. septembril 2000. aastal vastu võetud ÜRO aastatuhande deklaratsiooni;
– having regard to the Millennium Declaration adopted by the United Nations on 8 September 2000,
Nõukogu 15. mai 2007. aasta järeldused 9558/07. ;
Council Conclusions 9558/07, 15.5.2007. ,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles on sätestatud, et „liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”;
– having regard to Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which stipulates that ‘the Union shall take account of the objectives of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries’,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend)
– having regard to Article 25(1)(b) of Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (the ‘Development Cooperation Instrument’
– võttes arvesse Cotonou lepingu artikli 61 lõiget 2;
– having regard to Article 61(2) of the Cotonou Agreement,
– võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni tähelepanekutega, mis on seitsmenda, kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi (EAF) 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa
– having regard to its resolution of 5 May 2010 with observations forming an integral part of the decision on discharge in respect of the implementation of the budget of the Seventh, Eighth, Ninth and Tenth European Development Funds for the financial year 2008
– võttes arvesse oma 3. veebruari 2011. aasta resolutsiooni nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend
– having regard to its resolution of 3 February 2011 on the Council position at first reading with a view to the adoption of a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1905/2006 establishing a financing instrument for development cooperation
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0030 . ;
Texts adopted, P7_TA(2011)0030 . ,
– võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 11/2010 üldise eelarvetoetuse komisjonipoolse haldamise kohta AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides;
– having regard to Court of Auditors Special Report No 11/2010 entitled ‘The Commission’s management of general budget support in ACP, Latin American and Asian countries’,
– võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele kolmandatele riikidele antava ELi eelarvetoetuse tuleviku kohta ( KOM(2010)0586 );
– having regard to the Green Paper from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the future of budget support to third countries ( COM(2010)0586 ),
– võttes arvesse komisjoni 2007. aasta dokumenti „Guidelines on the Programming, Design & Management of General Budget Support” (Üldise eelarvetoetuse kavandamist, ülesehitust ja haldamist käsitlevad suunised);
– having regard to the Commission’s 2007 document entitled ‘Guidelines on the Programming, Design & Management of General Budget Support’,
– võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni ning eelarvekontrollikomisjoni arvamusi ( A7-0206/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Budgets and the Committee on Budgetary Control ( A7-0206/2011 ),
A. arvestades, et vaesuse vähendamine ja lõpuks selle kaotamine on vastavalt Lissaboni lepingule Euroopa Liidu arengupoliitika peamine eesmärk;
A. whereas the reduction and ultimate eradication of poverty is the European Union development policy’s primary objective under the Lisbon Treaty,
B. arvestades, et eelarvetoetusest on saanud üks olulisemaid abiandmise viise;
B. whereas budget support has become one of the key forms of aid,
C. arvestades, et paljud rahastajad näevad üldises või valdkondlikus eelarvetoetuses vahendit, mis aitab edendada partnerriikide vastutust jätkusuutliku arengupoliitika ja reformiprotsesside eest, tugevdada riikide aruandvaid institutsioone ja aruandlussüsteeme ning soodustada majanduskasvu, vaesuse vähendamist ja arengueesmärkide saavutamist;
C. whereas many donors consider general and sectoral budget support as a means of fostering partner countries’ ownership of development policies and lasting reform processes, strengthening national accountability institutions and systems, and facilitating growth, poverty reduction and the achievement of development objectives,
D. arvestades, et vaja on suurendada toimevõimet, et üldse luua eeldused programmipõhistele lähenemisviisidele, kaasa arvatud eelarvetoetus või kaugemale ulatuvad mudelid;
D. whereas operational capacity development is needed in order to create in the first place the preconditions for programme-based approaches, including budget support or more far-reaching models,
E. arvestades, et eelarvetoetus võimaldab kõrvaldada traditsioonilise projektipõhise lähenemise teatavad puudused (suured tehingukulud, killustatud paralleelsüsteemid) ning tugevdada sellega Lissaboni lepingus rõhutatud ELi meetmete järjepidevust ja tõhusust;
E. whereas budget support helps to overcome certain weaknesses of the traditional project-based approach (high transaction costs, fragmented parallel systems) and thus increase the coherence and efficiency of EU measures, aims which are stressed in the Lisbon Treaty,
F. arvestades, et eelarvetoetuse abil peaks olema võimalik muuta antavat abi kvaliteetsemaks ja tõhusamaks, ning võttes eriti arvesse isevastutuse ja ühtlustamise põhimõtteid, kuna rahastajate ja abisaajate vahelise poliitilise dialoogi tulemusena on võimalik kohandada toetusi riiklike vaesuse vähendamise strateegiate raames seatud prioriteetidega;
F. whereas budget support should help to improve the quality and effectiveness of aid, with particular reference to the principles of ownership and harmonisation, given that political dialogue between donors and recipients makes it possible to tailor contributions to the priorities countries have set in their national poverty reduction strategies,
G. arvestades, et hoolimata Euroopa Kontrollikoja eelarvetoetust käsitlevas aruandes väljatoodud riskidest, jääb nn dünaamiline lähenemine eelarvetoetuse üldises tingimuslikkuses väga oluliseks poliitilise dialoogi vahendiks; arvestades siiski, et eelarvetoetust ei saa mingil juhul pidada blankoveksliks;
G. whereas, despite the risks mentioned by the European Court of Auditors in its reports on budget support, the ‘dynamic approach’ in the general conditionality of budget support is still a very important instrument of political dialogue; whereas budget support must nevertheless under no circumstances be considered as a ‘blank cheque’,
H. arvestades, et toetust saavate riikide võetud kohustused kõikide oma partnerriikide ees võivad ajuti muuta raskeks toetuse kasutamise, kuna rahastajate esitatud tingimused võivad vahel olla vastuolulised;
H. whereas the range of commitments made by beneficiary countries to all their partners may, in some cases, make their use difficult, given that the conditions imposed by donors are sometimes contradictory,
I. arvestades, et seni on Euroopa Liit partnerluslepingute puhul esile toonud pigem (nn esimese põlvkonna) inimõiguste rikkumised kui (nn teise põlvkonna) sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste õiguste rikkumise;
I. whereas the European Union has hitherto referred more frequently to violations of human rights (‘first-generation rights’) in partnership agreements rather than violations of social, economic and cultural rights (‘second-generation rights’),
J. arvestades, et kõik rahastajad peaksid omavahel suhtlema, et hoida ära järjepidevuse puudumine tingimuste esitamisel;
J. whereas all the donors should consult one another in order to prevent inconsistencies in conditionality,
K. arvestades, et vastavalt Lissaboni lepingu artikli 2 lõikele 3 on Euroopa Liidu eesmärk toetada jätkusuutlikku sotsiaalset turumajandust ning see kehtib ka arengupoliitika ja naabruspoliitika puhul;
K. whereas, pursuant to Article 2(3) of the Lisbon Treaty, it is an objective of the European Union to work for a sustainable social market economy, and whereas this should also apply with reference to development policy and relations under the neighbourhood policy,
L. arvestades, et partnerriigi valitsuse eelarvevastutus oma kodanike ees on arengusuutlikkuse suurendamise seisukohast oluline tegur, sest riigi parlamendil on selliselt kontroll riigi rahanduse haldamise üle ja kodanikuühiskonnal teave selle toimimise kohta,
L. whereas making a partner government publicly accountable for its budgetary management is an essential factor in the country’s capacity building process through the exercise of scrutiny by its parliament and the provision of information to civil society in the field of public finance,
9. juhib tähelepanu Euroopa Liidu uuenduslikule rollile eelarvetoetuse valdkonnas ja Euroopa Komisjoni oskusteabe lisandväärtusele;
Draws attention to the innovative role played by the EU in the field of budget support and the added value which the Commission brings, owing to its expertise in this area;
18. kutsub komisjoni üles enne eelarvetoetuse lubamist tagama, et sekkumise eesmärgid on abisaajariigi riiklike programmide osa ning et teiste rahastajate suhtes järgitakse koordineerimise, vastastikuse täiendavuse ja sidususe põhimõtteid, samuti seda, et toetus lisanduks abisaajariigi poolt juba määratud vahenditele;
Calls on the Commission to ensure, before budget support is granted, that the aims of the intervention are part of the national programmes of the recipient country and that the principles of coordination, complementarity and coherence in relation to other donors are respected, as well as additionality to the resources allocated by the recipient country;
21. rõhutab ELi arenguabi tõhususe tähtsust; kutsub üles välja töötama ELi tasandil sõltumatut hindamissüsteemi ning kaebuste mehhanismi, mis on avatud nendele, kes ELi abi saavad, samuti toetama riigisiseseid aruandlusmehhanisme;
Emphasises the importance of the effectiveness of EU development aid; calls on developing EU-level independent evaluation systems and a complaints mechanism open to those affected by EU aid, as well as supporting in-country accountability mechanisms;
23. kutsub ELi üles tunnustama ja edendama arenguriikide tõelist kontrolli oma arengustrateegiate üle ning hoiduma sellest, et liikmesriikide poliitikakujundajad surutakse eelarvetoetust käsitleva dialoogi abil kõrvale, mis kahjustab demokraatlikku vastutust ja depolitiseerib sisepoliitilist tegelikkust;
Calls on the EU to respect and promote genuine ownership of developing countries over their development strategy and to refrain from crowding out national policy-makers through policy dialogue surrounding budget support, which undermines democratic accountability and contributes to depoliticising domestic political realities;
25. on seisukohal, et eelarvetoetus peaks hõlmama soolist aspekti ja sellega tuleks arvestada kõigis eelarvemenetluse etappides, toetades dialoogi naisteühendustega ja töötades välja soo alusel liigitatud parameetrid;
Considers, furthermore, that there is a need for gender mainstreaming in budget support, with attention being paid to gender issues at all stages in the budget process, dialogue being promoted with women’s associations and gender-differentiated indicators being introduced;
30. kutsub rahastajaid üles suurendama eelarvetoetuse kooskõlastatust ja prognoositavust ning rõhutab, et rahastajad peavad olema valmis võtma endale partnerriikide ees pikaajalise kohustuse;
Calls on donor countries to coordinate budget support more effectively and make such support more predictable, and points out that they need to be willing to enter into long-term commitments with partner countries;
ELi Kontrollikoja eriaruanne nr 11/2010: „Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides”. selle hinnanguga täielikult nõus ning rõhutab, et tuleb välja arendada toimiv riskiohjamissüsteem ja seda rakendada;
European Court of Auditors Special Report No 11/2010: ‘The Commission’s management of general budget support in ACP, Latin American and Asian countries’. , is in full agreement with this assessment by highlighting that a sound risk management framework is still to be developed and implemented;
38. kutsub komisjoni üles tagama, et tulemuspõhiste muutuva summaga osamaksetega seotud eritingimustes on selgelt kirjas näitajad, sihtmärgid, arvutusmeetodid ja tõendusmaterjalid, ning et delegatsioonide aruanded annavad struktureeritud ja ametliku ülevaate riigi rahanduse juhtimise edusammudest, tuues välja selged kriteeriumid, mille alusel edusamme hinnata, tehtud edusammud ja põhjused, miks reformiprogrammi ei olnud võimalik ellu viia vastavalt kavale;
Calls on the Commission to ensure that the specific conditions for performance-based variable tranches clearly specify the indicators, targets, calculation methods and verification sources and that Delegations’ reports provide a structured and formalised demonstration of public finance management progress by clearly setting the criteria against which progress is to be assessed, the progress made and the reasons why the reform programme may have not been implemented according to plan;
40. peab abivoogude prognoositavust üheks kõige olulisemaks teguriks kulutuste kvaliteedi tagamisel, sest see võimaldab partnerriikidel kulusid pikaajaliselt planeerida ja rahastada valdkondliku poliitika parandusmeetmeid; pooldab kõnealuse lähenemise toetamist partnerriikide fiskaalpoliitikas ja riigi tulude paremat kasutamist, mis pikas perspektiivis peaks vähendama riigi sõltuvust abist;
Considers the predictability of aid flows to be one of the most important factors for ensuring the quality of spending, as it enables the partner countries to undertake long-term expenditure planning and to sustain improvements in sectoral policies; advocates that such an approach be reinforced by partner countries’ fiscal policies and mobilisation of domestic revenue which, in the long term, should reduce aid dependency;
44. ergutab arenguriike ja komisjoni edendama kaasavat arengut kooskõlas Cotonou lepingu asjakohaste sätete ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 artiklitega 19 ja 20 ning eelkõige toetama kodanikuühiskonna ja kohalike ning piirkondlike asutuste arengut ja nendega konsulteerimist;
Encourages developing countries and the Commission to promote participatory development, in accordance with the relevant provisions of the Cotonou Agreement and of Articles 19 and 20 of Regulation (EC) No 1905/2006, in particular with regard to the promotion and consultation of civil society and local and regional authorities;
Vastuvõetud tekstid, 3. veebruar 2011, P78TC2-COD(2010)0059. ;
Texts adopted, 3 February 2011, P7_TC2-COD(2010)0059. ;
51. kordab oma eelmist üleskutset komisjonile minna sisendite kontrollilt üle tulemuste ja näitajate kõrvutamisele, parandades aruandlussüsteemi nii, et see keskenduks programmide tulemuslikkusele;
Reiterates its previous calls on the Commission to move from control over inputs to the checking of results against indicators, by improving its reporting system so that it concentrates on the effectiveness of the programmes;
53. kutsub kohalike demokraatlike institutsioonide tugevdamiseks ja vastastikuse aruandekohustuse tagamiseks komisjoni ja liikmesriike üles looma avaliku registri, milles oleksid läbipaistvalt loetletud eelarvetoetuse lepingud, menetlused ja arengunäitajad;
Calls on the Commission and the Member States to create a public register in which budget support agreements, procedures and development indicators are transparently listed, with a view to reinforcing the domestic democratic institutions and to ensuring mutual accountability;
Eelarvetoetus on rahaliste vahendite ülekanne välisfinantsasutusest partnerriigi riigikassasse, kusjuures partnerriik kohustub kinni pidama kokkulepitud maksetingimustest.
Budget support is the transfer of financial resources from an external funding agency to the national treasury of a partner country, subject to the latter’s compliance with agreed conditions for payment.
Saadud rahalisi vahendeid käsitatakse osana partnerriigi eelarvevahenditest ning seega kasutatakse neid kooskõlas asjaomase riigi finantsjuhtimissüsteemiga.
The funds thus received are part of the partner country’s overall resources, and are consequently used in accordance with its public finance management system.
Kuigi eelarvetoetust on antud juba pikka aega – õigupoolest alates Marshalli plaanist – hakati kõnealust abiandmisviisi laialdasemalt kasutama 1980ndatel ja 1990ndatel aastatel, kui Maailmapanga ja kahepoolsete eri koostööprojektide kaudu hakati andma eelarvetoetust maksebilansi tasakaalustamiseks antava abi vormis.
Although budget support has been granted for some time (since the Marshall Plan, in fact), it became popular in the 1980s and 1990s when the World Bank and various bilateral cooperation structures began to provide such support in the form of balance-of-payments aid.
Eelarvetoetuse teises etapis aastatel 2000–2005 võeti kasutusele üldisel eelarvetoetusel põhinev kooskõlastatud lähenemine.
A second wave of such support in the period from 2000 to 2005 introduced a new, coordinated approach based on general budget support.
Sellise eelarvetoetuse vormi eesmärk oli toetada partnerriikide poliitikat ja strateegiaid, et süvendada isevastutuse ja tugevdatud partnerluse põhimõtet.
This form of budget support was intended to further the policies and strategies of partner countries with a view to developing the concepts of ownership and closer partnership more fully.
Praegu on eelarvetoetus muutumas kõige tõhusamaks viisiks, kuidas saavutada Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava eesmärgid.
Lastly, budget support is now becoming established as the most effective means of achieving the objectives of the Paris Declaration and Accra Agenda.
Selline lähenemine põhineb valitsuse tugeval juhtimisel, mõlema osapoole kohustuste, partnerluse toimimise viiside ja vastastikuste kohustuste kindlaksmääramisel.
It is an approach based on strong government leadership, the specification of reciprocal commitments and of a modus operandi for the partnership, and mutual accountability.
Lisaks on kõigi rahastajate puhul ühtlustatud abiandmise korda, viise ja toetuste väljamakseid.
Donor countries have also done more to harmonise their procedures, criteria and disbursement arrangements.