natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mis puudutab ESRBd, siis õiguslik raamistik annab talle volituse väljastada riskihoiatusi ja poliitilisi soovitusi.
As regards the ESRB, the legal framework provides it with the power to issue risk warnings and policy recommendations.
Suures osas kajastab see De Larosiere’ rühma soovitusi makromajanduse usaldusväärsuse järelevalve eest vastutava organi asutamiseks EKP, riikide keskpankade ja siseriiklike järelevalveasutuste pädevuse ja asjatundlikkuse alusel ja seda kasutades.
This largely reflects the recommendations of the De Larosière Group for the establishment of a body responsible for macro-prudential supervision, based on and drawing upon the competence and expertise of the ECB, national central banks and national supervisors.
ESRB, mis asutati juriidiliselt 16. detsembril 2010, on pidanud juba kaks üldnõukogu koosolekut, asutanud nõuandekomiteed ning on nüüdseks täielikult tegutsev.
Legally established on 16 December 2010, the ESRB already had two meetings of its General Board, has established its advisory committees and is now fully operational.
EKPle on õiguslikus raamistikus antud ESRBle analüütilise, statistilise, logistilise ja haldusliku toe pakkuja roll.
The ECB has been entrusted by the legislative framework with the provision of analytical, statistical, logistical and administrative support to the ESRB.
Seoses sellega annab EKP endast parima, et täiustada oma suutlikkust ja analüütilisi vahendeid süsteemsete riskide analüüsi teostamiseks.
In this context, the ECB is making the utmost effort to enhance its capability and analytical tools to conduct systemic risk analysis.
Täpsemalt on EKP roll ESRB toetamisel (lisaks sekretariaaditeenuse pakkumisele) järgmine:
More specifically, the ECB role in supporting the ESRB (apart from providing the Secretariat) is as follows:
· EKP pakub ESRBle regulaarselt tooteid süsteemsete riskide tuvastamiseks ja hindamiseks ELis, tuginedes EKP finantsstabiilsuse ülesannete täitmiseks vastuvõetud korraldusele;
· The ECB will provide regular products to the ESRB for the identification and assessment of systemic risk in the EU by relying on the organisation adopted for performing the ECB financial stability tasks;
· EKP poolset regulaarset panustamist toetavad: (i) analüütiline infrastruktuur , mis töötab välja ja teenindab analüütilisi vahendeid ja meetodeid süsteemsete riskide analüüsiks; (ii) makromajanduse usaldusväärsuse andmete infrastruktuur, mis kasutab EKP statistilist funktsiooni; ning (iii) turujärelevalve võrgustikud, mis tuleb välja arendada.
· The regular contribution of the ECB will be supported by: (i) analytical infrastructure which will develop and maintain analytical tools and methodologies for systemic risk analysis; (ii) infrastructure for macro-prudential data drawing on the ECB statistical function; and (iii) market intelligence networks to be developed.
ESRB edu sõltub kõige olulisemalt kõrgetasemelise ja õigeaegse teabe olemasolust, mis võimaldaks makromajanduse usaldusväärsuse järelevalvet.
The success of the ESRB will crucially depend on the availability of high quality and timely information that enables macroprudential supervision.
Selleks on vaja ESRB, kolme Euroopa järelevalveasutuse, EKP ja vastavate riiklike (järelevalve)asutuste ja keskpankade tihedat koostööd.
This will require a close collaboration between the ESRB, the three ESAs, the ECB and the relevant national (supervisory) authorities and central banks.
Teabevahetust on peamiselt vaja agregeeritud kujul (võimalusel alati hälbenäitajatega), regulaarselt (tavaliselt kvartali kaupa) või üksikinstitutsioonide tasandi puhul ja kooskõlas ESRB määrusega (artikkel 15) ainult vastavalt vajadusele.
The exchange of information will be needed mainly in aggregated form (whenever possible with dispersion measures) on a regular (usually quarterly) basis or for individual institution-level basis and, following the ESRB regulation (Art. 15), can only occur on an ad-hoc basis.
Tähtis on ka koostöö ja teabevahetus teiste jurisdiktsioonide ja sarnaste organitega kogu maailmas.
Cooperation and information sharing with other jurisdictions and similar bodies around the world will also be important.
Seoses ELi institutsionaalse raamistiku makromajanduse usaldusväärsuse sambaga on Euroopa järelevalveasutustele eraldatud märkimisväärne hulk pädevusi, mis on seotud reeglite kujundamise, nende jõustamise ning järelevalve koordineerimisega, ning rida tõhusaid vahendeid nende ülesannete täitmiseks.
As regards the microprudential pillar of the EU institutional framework, the ESAs have been allocated a significant set of competences, related to rule-making, enforcement of rules and coordination of supervision and with a set of effective tools to exercise these tasks.
Esiteks võivad Euroopa järelevalveasutuse reeglite kujundajatena anda välja finantsregulatsiooni ja -järelevalve tehnilisi standardeid, mis võivad saada kas komisjoni poolt vastu võetuna õiguslikult siduvaks või olla pehmet laadi.
First, as regards rule-making, the ESAs can issue technical standards for financial regulation and supervision, which may either become legally binding through adoption by the Commission or have a soft law nature.
Nende vahendite abil eeldatakse Euroopa järelevalveasutustelt ELi reeglitekogumiku koostamist, kõrvaldades seeläbi praeguse raamistiku eespool nimetatud põhipuudujääke, nimelt riikidevahelisi erinevusi regulatsiooni põhielementides.
Through these tools the ESAs are expected to set up a EU rulebook, thereby addressing the above-mentioned main lacunae of the current framework, namely the existing divergences across countries in key regulatory elements.
Teiseks peaksid Euroopa järelevalveasutused tagama, et järelevalve reegleid kohaldataks järjekindlalt.
Second, the ESAs should ensure that supervisory rules are applied in a consistent manner.
Selleks antakse Euroopa järelevalveasutustele väga tõhus volitus, nimelt võimalus teha õiguslikult siduvaid otsuseid, mis on suunatud siseriiklikele järelevalveasutustele või (otsuste mittejärgimisel) teatud erijuhtudel lausa konkreetsetele finantsinstitutsioonidele, kui seda õigustavad finantsstabiilsuse kaalutlused.
To this aim, the ESAs are granted a very effective power, namely the possibility to take legally binding decisions addressed to national supervisors or (in case of non compliance by them) even to specific financial institutions in some specific instances, when justified by financial stability considerations.
Selliseid olulisi volitusi (millele kohaldatakse erimenetlust) võib kasutusele võtta, käsitledes konkreetselt (i) ELi õigusaktide rikkumist järelevalveasutuste poolt; (ii) siseriiklike järelevalveasutuste erimeelsusi rahvusvahelistes olukordades; ning (iii) juhul, kui nõukogu on kuulutanud välja eriolukorra.
Such important powers (subject to a specific procedure) may be triggered for addressing in particular (i) the breach of EU law by supervisors; (ii) the disagreement between national supervisory authorities in cross-border situations; and (iii) when the Council declares an emergency situation.
Viimasel kahel juhul sõltuvad Euroopa järelevalveasutuste volitused nende määruse artiklis 38 sätestatud olulisest „eelarveklauslist“, mis ütleb, et Euroopa järelevalveasutused ei tohi sekkuda siseriiklike eelarvepoliitiliste ülesannete täitmisse.
In the latter two cases the ESAs’ powers are subject to the important “fiscal clause” laid down by article 38 of the ESA regulation, providing that ESAs’ powers can not impinge on the national fiscal responsibilities.
Viimasena märgiksin, et Euroopa järelevalveasutustele ei ole eraldatud ühtki spetsiaalset vahendit kriisi haldamiseks ja lahendamiseks.
Finally, I note that the ESAs are not allocated any specific tool as regards crisis management and resolution.
EKP vaatepunktist on väga oluline rõhutada Euroopa järelevalveasutuste peamisi väljakutseid lühiajalises perspektiivis:
From the ECB’s point of view it is very important to underline in the short term the following key challenges for the ESAs:
1) Euroopa järelevalveasutuste ja ESRB vahelise koostöö ja teabevahetuse tegevusraamistiku väljatöötamine koos ESRB ja EKPga.
1) the definition of the operational framework concerning the cooperation and exchange of information of the ESAs with the ESRB, together with the latter and the ECB.
2) usaldusväärse stressitestide korra koostamise lõpuleviimine.
2) the completion of a credible stress-test regime.
Kas Te näete Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu puhul võimalikku huvide konflikti seoses EKP rahapoliitilise mandaadiga?
As far as ESRB is concerned, do you see a potential conflict of interest with the ECB mandate in relation to monetary policy?
Nagu kõik hästi teavad, on EKP peamine eesmärk hindade stabiilsuse säilitamine euroalal.
As you are well aware, the ECB’s primary objective is to maintain price stability in the euro area.
Lisaks aitab EKP kaasa „rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisele” ja edendab turuinfrastruktuuride tõrgeteta toimimist.
Furthermore, it contributes “to the smooth conduct of policies pursued by the competent authorities relating to… the stability of the financial system” and promotes the smooth functioning of market infrastructures.
Teisest küljest on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu oluliseks ülesandeks teostada ELi finantssüsteemi usaldatavusjärelevalvet makrotasandil, ta määrab kindlaks finantsstabiilsusega seotud riskid ja vajaduse korral annab riskihoiatuse ja/või soovituse selliste riskide kõrvaldamiseks.
On the other hand, the newly created ESRB is importantly responsible for macro-prudential oversight across the EU’s financial system, identifying risks to financial stability and issuing any necessary risk warnings and recommendations for action to address such risks.
Sellegipoolest on selge, et hinnastabiilsust ja finantsstabiilsust ei saa analüüsida teineteisest sõltumatult.
This notwithstanding, it is clear that price stability and financial stability cannot be analysed independently from each other.
Pikas perspektiivis aitab hindade stabiilsus kaasa finantsstabiilsusele, samal ajal kui finantsstabiilsus on eeltingimus keskpanga võimalusele säilitada hindade stabiilsus.
In the long-run, price stability contributes to financial stability, while financial stability is a prerequisite for the central bank’s ability to maintain price stability.
Seega nii EKP kui ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesmärgid toetavad teineteist.
Thus both, the ECB’s and the ESRB’s objectives, are mutually self-reinforcing.
Pidades täielikult lugu süsteemsete riskide nõukogu rollist ELi makromajanduse järelevalvepoliitika eest vastutajana, pean siiski oluliseks, et kahe organi vahel toimuks dialoog süsteemseid riske mõjutada võivate poliitiliste küsimuste teemal.
Indeed, while fully respecting the ESRB’s role as the body responsible for EU macroprudential policy, it will be important for there to be dialogue between the two bodies on policy issues that can affect systemic risk.
Ma olen täiesti kindel, et EKP ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu institutsionaalne iseseisvus tagavad selle, et vastavad poliitilised vahendid suunatakse eesmärkidele, mille jaoks need vahendid on loodud.
I am fully confident that the institutional independence of the ECB and ESRB will make sure that the respective policy instruments will be geared to the objectives for which these have been designed.
Millisena näete EKP pangandusjärelevalve rolli tulevikus?
How do you see the ECB's role in banking supervision in the future?
EKP roll finantsjärelevalves on aluslepingus selgelt määratletud pädevate siseriiklike pangandusjärelevalve ja finantsstabiilsuse valdkonna asutuste elluviidava poliitika sujuvale toimimisele kaasaaitajana.
The ECB’s role in financial supervision is clearly defined by the Treaty in terms of contribution to the smooth conduct of the policies pursued by competent national authorities in the field of banking supervision and financial stability.
Veel on aluslepingus sätestatud liikmesriikide võimalus anda EKPle spetsiifilisi ülesandeid seoses krediidi- ja finantsasutuste usaldusväärsuse järelevalvega seotud poliitikaga.
Moreover, the Treaty provides Member States with the possibility to assign to the ECB specific tasks concerning policies relating to the prudential supervision of credit and financial institutions.
Seda võimalust on kasutatud, tehes näiteks EKPle ülesandeks pakkuda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule analüütilist, statistilist, logistilist ja halduslikku tuge.
This possibility has been exploited for instance by attributing to the ECB the responsibility to provide the analytical, statistical, logistical and administrative support to the ESRB.
Toetan ELi uut institutsionaalset raamistikku, mille keskmes on ESRB ja Euroopa järelevalveasutused, ning ootan, et selle kahe samba, makro- ja mikrotasandi usaldusväärsuse järelevalve sujuv vastastikune tegevus ja tõhus toimimine loovad tõhusa raamistiku finantsstabiilsuse edendamiseks ELis.
I support the new EU institutional framework centred on the ESRB and the ESAs and I expect that the smooth interplay and effective functioning of its two pillars, macro and microprudential supervision will provide an effective framework to promote financial stability in the EU.
Mida Te peate kõige pakilisemateks küsimusteks finantsteenuste alaste õigusaktide puhul?
What do you see as the most pressing issues in the financial services legislation?
G20 raames on finantsstabiilsuse nõukogu, mida mul on au juhtida, teinud silmapaistva hulga tööd.
Under the auspices of the G20, the Financial Stability Board, which I have the honour to Chair, has done a remarkable amount of work.
Sellegipoolest on nii rahvusvahelisel kui ka Euroopa tasandil tehtav töö lõpulejõudmisest kaugel.
However, both at international level as well as at European level the work is far from finished.
Lubage nimetada nelja küsimust, millega tegelemine peab arenema edasi ja jätkuma kiires tempos.
Let me mention four issues on which work needs to progress and stay apace.
Esiteks, mis puudutab Basel III, on peamine väljakutse uue raamistiku õigeaegses, täielikus ja järjekindlas rakendamises, nagu ka mõne uue meetme, näiteks võimenduse suhte ja likviidsusstandardite täielikumas hindamises ja võimalikus muutmises jälgimisperioodil.
Firstly, as regards Basel III, the main challenge ahead lies in a timely, full and consistent implementation of the new framework, as well as a fuller assessment of and possible adjustments to some of the new measures, such as the leverage ratio and liquidity standards, during the observation period.
Kõnealuste meetmete kohandamise aluseks võetakse jälgimisperioodil kogutav teave ning seeläbi kõrvaldatakse soovimatuid tagajärgi üksikpankade, pangandussektori, finantsturu ja majanduse jaoks tervikuna.
Adjustments to these measures will be based on the information gathered during the observation period, and will address any unintended consequences for individual banks, the banking sector, the financial market and the economy as a whole.
Et luua võrdseid mängureegleid ja vältida regulatiivset arbitraaži nii globaalselt kui ELi tasandil, on tähtis ka Basel III täielik ja kooskõlaline ülevõtmine siseriiklikusse õigusesse ja regulatsiooni (Euroopas CRD IV kaudu) nii sõnas kui vaimus.
Furthermore, in order to create a level playing field and avoid regulatory arbitrage, globally as well as in the EU, it is important that Basel III is fully and consistently transposed into national legislation and regulation (in Europe via CRD IV), in both letter and spirit.
Märgiksin viitega hiljutistele aruteludele CRD IV teksti projekti üle, et Basel III kehtestab miinimumstandardid, mida riikidel peaks olema vabadus ületada.
I note, with reference to recent discussions of the draft CRD IV text, that Basel III sets minimum standards which countries should be free to exceed.
Teiseks, seoses süsteemselt oluliste finantsinstitutsioonidega, on finantsstabiilsuse nõukogu ja Baseli pangandusjärelevalve komitee võtnud kohustuse koostada G20 novembri tippkohtumisele kinnitamiseks soovitused G-SIFIde tuvastamise ning täiendava kahjude absorbeerimise sobiva määra ja probleemide lahendamise vahendite ja režiimide täiustamise meetmete kohta.
Secondly, as regards systemically important financial institutions, the Financial Stability Board and the Basel Committee on Banking Supervision are committed to delivering to the November G20 Summit for endorsement recommendations on the identification of G-SIFIs, as well as the appropriate degree of additional loss absorbency and measures to improve resolution tools and regimes.
On väga tähtis, et neid rakendatakse rahvusvaheliselt kooskõlastatult ning finantsstabiilsuse nõukogu asutab selle seireks vastastikuste hinnangute nõukogu.
It is crucial that these are implemented in an internationally consistent way, and the FSB will establish a Peer Review Council to monitor this.
Kolmandaks on juhul, kui tahame suuta tegelda kriisidega tulevikus tõhusalt, kriitilise tähtsusega ka kooskõlalise kriisi juhtimise ja lahendamise raamistiku väljatöötamine, mis suudaks usaldusväärselt käsitleda piiriüleseid institutsioone.
Thirdly, development of a consistent crisis management and resolution framework that can credibly address cross-border institutions is crucial if we are able to deal effectively with crisis in the future.
Selles osas saab üheks teetähiseks sügisel oodatav Euroopa Komisjoni õigusakti ettepanek kriisijuhtimise raamistiku kohta.
In this context, the legislative proposal of the European Commission on a crisis management framework expected in the fall will constitute a landmark.
Probleemide lahendamise võrgustiku väljatöötamise osas on esmatähtis, et lepitaks kokku põhjaliku volitustest, usaldusväärsest finantskorraldusest koosneva paketi suhtes, et vältida sõltumist riigieelarvetest.
As regards the development of a resolution framework, it is essential that a comprehensive toolbox of powers and credible financing arrangements that avoid the reliance on state budgets is agreed upon.
Kuigi rahvusvaheliselt on olemas palju üksmeelt kõige tõhusamate vahendite osas siseriiklikus konteksti, töötab finantsstabiilsuse nõukogu praegu piiriüleste probleemide käsitlemise soovitusi ning analüüsib erinevatest vaatepunktidest lunastatava võla võimalust (s.o kahju rekapitaliseerimine või absorbeerimine madalama või kõrgema taseme võlaomanike poolt).
While there much agreement at international level as regards the most effective resolution tools in a domestic context, the FSB is currently further working on recommendations to address cross-border issues, and on analysing the potential for bail-inable debt from different perspectives (i.e. recapitalization or absorption of losses by subordinated and senior debt holders).
On ka äärmiselt tähtis, et jätkuks töö „varipanganduseks“ nimetatud nähtuse järelevalve tugevdamisel.
Lastly, it is vital that work progresses on strengthening oversight on what is referred to as “shadow banking”.
Keerukat tegevuste ja seotud üksuste ahelat krediidi vahendusäris väljaspool reguleeritavat pangandussektorit on tähtis paremini mõista ning hinnata seejärel senise regulatiivse raamistiku adekvaatsust ja tuvastada süsteemsete riskidega seotud probleeme, mis jäävad reguleeritavate pangandustegevuste seast väljapoole.
It is important to better understand the complex chain of activities and entities involved in credit intermediation outside the regulated banking sector and consequently assess the adequacy of the current regulatory framework and identify areas of systemic risk concerns that are outside the perimeter of regulated banking activities.
Kõige eespool nimetatu osas jääme me alla oma kohustustele seoses vastupidavama finantssüsteemi loomise ja kollektiivse vastutustundega, kui kokkulepitud reformide rakendamist ei toimu järjekindlalt kõigis suuremates jurisdiktsioonides.
In all of the above, we will fall short of our commitment to, and collective responsibility for, a more resilient financial system if implementation of agreed reforms does not occur in a consistent manner across major jurisdictions.
USA-l ja ELil on selles valdkonnas eriline ülesanne.
The US and the EU have a special responsibility in this regard.
Siseriiklikud ja piirkondlikud järelevalveasutused teeksid ränga valeotsuse, kui lubaksid siseriiklikel huvidel nõrgendada globaalsete reformide rakendamist tulevaste kriiside ärahoidmiseks.
It would be a serious mis-judgment of national and regional authorities to allow national interests to weaken implementation of global reforms necessary to avert future crises.
EKP juhatuse kohustused on sätestatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja („põhikiri“) artiklis 12, milles määratakse ülesanded rakendada rahapoliitikat vastavalt EKP nõukogu otsustele ning valmistada ette nõukogu koosolekud.
The responsibilities of the ECB’s Executive Board are laid down in Article 12 of the Statute of the ESCB and the ECB (“the Statute”) which allocates to it the tasks of implementing monetary policy in accordance with the decisions laid down by the Governing Council and of preparing the meetings of the Governing Council.
Peale selle on põhikirja artiklis 11 sätestatud, et juhatus vastutab EKP jooksva tegevuse eest.
In addition Article 11 of the Statute stipulates that the Executive Board shall be responsible for the current business of the ECB.
Mõlemas artiklis viidatakse juhatusele tervikuna, mis on kooskõlas juhatuse kui kollegiaalse otsustusorgani ülesehitusega.
Both articles refer to the Executive Board as a whole, which is in line with the construction of the Executive Board as a collegiate decision-making body.
Kõik otsused võtab juhatus vastu tervikuna, määramata vastutust ühelegi juhatuse üksikliikmele.
All decisions are taken by the Executive Board in its totality without allocating responsibility to any individual Executive Board member.
Seega on kõik juhatuse liikmed määratluse järgi kaasatud kõigisse juhatuse pädevusvaldkondadesse, olgu selleks rahapoliitika, maksesüsteemid, rahatähed vmt.
Therefore, all Executive Board members are by definition involved in all areas of the Executive Board’s competence, be it monetary policy, payment systems, banknotes, etc.
Juhatuse olemus kollegiaalse otsustusorganina kajastub ka EKP organisatsioonistruktuuri tavapärases esituses väljaannetes.
The Executive Board’s nature as collegiate decision-making body is also reflected in the way the organisational structure of the ECB is usually shown in its publications.
Arvestades aga juhatuse poolt käsitlevate valdkondade paljususega, on väga mõistlik, et halduslikel põhjustel lepivad juhatuse liikmed omavahel kokku, millised EKP tegevusvaldkonnad peaksid andma tööst aru peamiselt millisele juhatuse liikmele, loobumata seejuures siiski kogu juhatuse kollektiivsest vastutusest.
However, given the multitude of issues that the Executive Board has to deal with, it makes perfect sense that, for administrative reasons, Executive Board members agree among themselves which ECB business areas should primarily report to which Executive Board member, without, however, giving up the collective responsibility of the entire Executive Board.
Olen muidugi teadlik sellest, et kodukord omistab presidendile erilise vastutuse „portfellide jagamisel“, mis võimaldab võtta arvesse iga juhatuse üksikliikme asjatundlikkust ja kasutada seda panga huvides võimalikult hästi ära.
I am, of course, aware that the Rules of Procedure attribute a special responsibility to the President, when it comes to the ‘portfolio distribution’, which allows taking into account the expertise of individual Executive Board members and to make best possible use of it for the benefit of the Bank.
Kuna juhatuse liikmeid nimetatakse vahelduvas korras, võimaldab see aruandlusliinide eraldamist aeg-ajalt üle vaadata.
As the Executive Board members are appointed in a staggered approach, this allows reviewing the allocation of reporting lines from time to time.
Ka see, et juhatuse liikmete vastutusvaldkondi aeg-ajalt muudetakse, tugevdab otsustusprotsessi kollegiaalsust.
The change from time to time of responsibilities among Executive Board members also strengthens the collegiality of the decision-making process.