natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse komisjoni teatist „Maksusoodustuste tõhusam kasutamine teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks” ( KOM(2006)0728 );
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Towards a more effective use of tax incentives in favour of R&D’ ( COM(2006)0728 ),
– võttes arvesse komisjoni personali töödokumenti „Assessing Community innovation policies in the period 2005-2009” ( SEK(2009)1194 );
– having regard to the Commission staff working document ‘Assessing Community innovation policies in the period 2005-2009’ ( SEC(2009)1194 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Info- ja sidetehnoloogia teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia Euroopas: suurendame panuseid” (KOM(2009) 0116);
– having regard to the Commission Communication entitled ‘A strategy for ICT R&D and Innovation in Europe: Raising the Game’ ( COM(2009)0116 ),
A. arvestades, et komisjon on oma teatises „Ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamine muutuva maailma taustal” välja kuulutanud muudetud innovatsioonistrateegia, mis esitatakse tegevuskava vormis;
A. whereas the Commission has, in its Communication ‘Reviewing Community innovation policy in a changing world’, announced a revised innovation strategy in the form of an action plan,
B. Arvestades, et see tulevane innovatsioonistrateegia peab olema tihedalt seotud strateegiaga „EU 2020”;
B. whereas this future innovation strategy will have to be closely linked with the EU 2020 Strategy,
C. arvestades, et komisjon kuulutas oma teatises „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia piiride avardamine – strateegia tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimiseks Euroopas” välja tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimise strateegia koos peamiste algatustega;
C. whereas in its Communication ‘Moving the ICT frontiers - a strategy for research on future and emerging technologies in Europe’, the Commission announced a new strategy for research into future and emerging technologies (FET) with the launch of flagship initiatives,
D. arvestades, et Euroopa innovatsioonipoliitika arendamisel on vaja arvesse võtta teadmiste kolmnurga kolme külge – teadusuuringuid, innovatsiooni ja haridust;
D. whereas, in developing a European innovation policy, it is necessary to take into account all three sides of the knowledge triangle – research, innovation and education,
E. arvestades, et ettevõtete innovatsioonivõime sõltub olulises osas piisavate rahaliste vahendite kättesaadavusest, ja arvestades, et praegusest majanduskriisist johtuvad raskused laenu saamisel võivad ettevõtete innovatsioonivõimet järsult piirata, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul;
E. whereas companies’ ability to innovate depends to a great extent on access to adequate financial resources, and the credit crunch caused by the current economic crisis threatens drastically to curtail corporate capacity for innovation, in particular for small and medium- sized enterprises (SMEs),
F. arvestades, et innovatsioonil on keskne osa praeguste suurte ühiskonna- ja keskkonnaprobleemide edukal lahendamisel ja ELi strateegiliste poliitiliste eesmärkide saavutamisel – näiteks seoses ettevõtluse, konkurentsivõime, kliimamuutuste, tööhõive, demograafiliste muutuste ja osalusühiskonnaga;
F. whereas innovation is the key to successfully meeting the EU’s current grand societal and environmental challenges and realising its strategic political goals in areas including enterprise, competitiveness, climate change, employment, demographic change and an inclusive society,
G. arvestades, Euroopa Liit ei saa täita oma 2020. aastaks seatud energia- ja kliimaeesmärke ning eelkõige oma eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heitkogust 20% võrra, suurendada energiatõhusust 20% võrra ja jõuda selleni, et vähemalt 20% energiast toodetakse taastuvatest energiaallikatest, kiirendamata puhaste, jätkusuutlike ja säästvate energiatehnoloogiate arendamist ja laialdast kohaldamist; arvestades, et tulevases innovatsioonistrateegias tuleb seda mõõdet täiel määral arvesse võtta;
G. whereas the European Union will not meet its energy and climate goals for 2020, and in particular its target to reduce greenhouse gas emissions by 20%, increase energy efficiency by 20% and reach a share of at least 20% of energy produced from renewable sources, without accelerating the development and widespread application of clean, sustainable and efficient energy technologies; whereas future innovation strategy should fully integrate this dimension,
H. arvestades, et teadusuuringud tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate alal (nt kvanttehnoloogia, bioloogia- ja nanotehnoloogiapõhine IKT tehnoloogia) on tänu pikaajalisele mõjule, mida nad avaldavad konkurentsivõimele, innovatsiooni hüppelauaks, sest nad loovad täiesti uusi majandustegevuse valdkondi, ergutades samal ajal uusi tööstusharusid ja kõrgtehnoloogilisi VKEsid;
H. whereas research into emerging and future technologies (such as quantum technologies, ICT technologies inspired by biology and nanotechnologies) is a springboard for innovation through its impact on long-term competitiveness, and whereas it creates entirely new areas of economic activity, while encouraging new industries and high-technology SMEs,
I. arvestades, et jätkusuutlike tehnoloogiate edendamine ja väljaarendamine ei ole vältimatult vajalik mitte ainult ELi kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks, vaid ELil võib sellest suurt kasu olla ka tulevasi töökohti ja majanduskasvu silmas pidades;
I. whereas the promotion and development of sustainable technologies are not only essential for achieving the EU climate and energy targets but will also be of tremendous value to the Union in terms of future jobs and economic growth,
J. arvestades, et nappide ressursside ebaühtlane jaotumine võib innovatsiooni takistada; arvestades, et ELi toorainepoliitikas tuleks tegelda kõige tähtsamate ülesannetega, mis on seotud õiglase saadavuse tagamisega;
J. whereas an uneven distribution of scarce resources can hinder innovation; whereas the EU’s policy on raw materials should address the key challenges with regard to ensuring fair access,
K. arvestades, et ajal, mil ressursid üha vähenevad, suurendab jätkusuutlike ja energiatõhusate tehnoloogiate edendamine ELi energiavarustuse kindlust;
K. whereas, in times of increasingly scarce resources, promoting sustainable, energy-efficient technologies will improve the EU’s energy supply security,
L. arvestades, et demograafiliste muutuste küsimus on üks suuri tulevikuprobleeme, mis nõuab ka uusi tehnoloogilisi lahendusi;
L. whereas demographic change will be one of the main challenges of the future, requiring, inter alia, new technological responses,
M. arvestades, et nendes tööstusharudes, milles ELil on hea konkurentsipositsioon, tuleb liidul oma jõud koondada ja kindlustada oma tugevaid külgi ning tagada võrdsed võimalused terves maailmas,
M. whereas the EU needs to pool its resources and reinforce its strengths in those sectors of industry in which it is well placed to compete and ensure a global level playing-field,
4. rõhutab asjaolu, et ettevõtjate toetamine Euroopa innovatsiooni edasiviiva jõuna on vajalik eeldus konkurentsivõimelise siseturu tõhusaks toimimiseks, mis põhineb kaubandustõkete likvideerimisel ning kõrgetasemelisel tarbijakaitsel ja sotsiaalsel ühtekuuluvusel;
Underlines the fact that strengthening entrepreneurs as the drivers of innovation in Europe is a necessary prerequisite for the effective functioning of a competitive internal market based on the elimination of trade barriers and a high level of consumer protection and social cohesion;
7. rõhutab, et innovatsioon peab keskenduma üksikisikule, ning tunneb heameelt pingutuste üle luua ülikoolide ja ärimaailma vaheline dialoog, mis aitab märkimisväärselt kaasa teadusuuringute ja innovatsiooni edendamisele, erasektorilt saadavate teadmiste tõhusamale kasutamisele ülikoolides ning akadeemiliste õppematerjalide rikastamisele vastavalt tänapäevastele sotsiaal- ja ärinõuetele;
Stresses that innovation must be centred on the individual and welcomes efforts to step up the dialogue between universities and the business world, which is substantially helping to promote research and innovation, as well as the more effective use of knowledge imparted by the private sector within the universities, and to enrich academic course material in line with present-day social and business requirements;
10. kutsub komisjoni ja liikmesriike ühendama järgmise põlvkonna digivõrkude ja arukate võrkude väljaarendamise innovatsioonitegevusega, et saada neist täiel määral kasu; rõhutab seoses sellega, et selleks tuleb ette näha piisavalt vahendeid, sealhulgas vahendid struktuurifondidest;
Calls on the Commission and the Member States to combine the roll-out of next generation digital networks and smart grids with innovation activities in order to fully reap their benefits; stresses in this context that sufficient funding needs to be provided, including from the Structural Funds;
12. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama innovatsiooni lähendamise poliitikat, et vähendada liikmesriikide vahelisi erinevusi;
Calls on the Commission and the Member States to strengthen innovation convergence policies in order to reduce the differences between Member States;
Innovatsiooni vajadusteks eraldatavate ELi vahendite suurendamine ja keskendamine
Increasing and focusing EU financial support for innovation
25. rõhutab, et vaja on suuniseid, et tagada vahendite konkurentsivõimeline eraldamine ja kohene kasutamine ning auhinnasüsteemi kehtestamine projektidele, millel on kohene suur majanduslik mõju;
Stresses the need for guidelines to guarantee the competitive allocation and prompt utilisation of funding and the introduction of an award scheme for projects which have a major immediate economic impact;
Programmide haldusstruktuuri parandamine
Improving programme governance structures
30. kutsub samuti komisjoni üles tagama, et ELi reguleeriv raamistik toetab innovatsiooni, mitte ei sea muutustele takistusi, ja vastavad siseteenistused ja peadirektoraadid teevad kavandatud töörühma suguse struktuuri abil tõhusamat koostööd, et innovatsiooniküsimusi sidusalt ja terviklikult käsitleda; on veendunud, et see vähendab ELi innovatsioonipoliitika vahendite killustatust;
Calls, likewise, on the Commission to ensure that the EU regulatory framework supports innovation rather tha n constitu ting a barrier to change and that there is effective cooperation among the relevant internal services and directorates-general with the help of a structure such as the envisaged task force in order to give coherent and comprehensive consideration to innovation issues; insists that this should lead to less fragmented EU instruments in the field of innovation policy;
34. rõhutab, kui tähtis on laialdasem teave sobivate rahastamiskanalite ja -allikate ning alternatiivsete rahastamisvormide kohta (nt litsentsilepingud), et tekitada ettevõtjates suuremat soovi investeerida;
Stresses the importance of more comprehensive information concerning suitable funding channels and sources and of reliable data concerning alternative forms of funding, such as licensing agreements, so as to make undertakings more willing to invest;
Erarahastamise ergutmine
Encouraging private-sector financing
38. rõhutab vajadust luua paremad tingimused riskikapitali saamiseks, võttes arvesse ka VKEde vajadusi, ning laiendada Euroopa Investeerimispanga riskijagamisrahastut (RSFF); kutsub komisjoni üles uurima, milliseid meetmeid on võimalik võtta, et saavutada kõikidele asjaosalistele sobiv riskijaotus, soodustamaks seega erainvesteeringuid innovatsiooni valdkonnas;
Emphasises the need to create conditions whereby risk capital will be more readily available, taking into account the needs of SMEs, and to extend the EIB’s risk-sharing finance facility (RSFF); calls on the Commission to investigate what steps can be taken to achieve a risk-sharing arrangement that is acceptable for all the actors involved and thus stimulate private investment in the field of innovation;
Raamtingimuste parandamine ettevõtetele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele
Improving the framework conditions for businesses, especially SMEs
Raamtingimuste parandamine ettevõtetele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele palub komisjonil kohandada ühenduse olemasolevaid riigiabi eeskirju kooskõlas siseturu põhimõtetega selliselt, et oleks võimalik toetada investeeringuid ülimalt vajalikesse uutesse tehnoloogiatesse, tagamaks ELi pikaajalist konkurentsivõimet ja võrdseid võimalusi terves maailmas; eriti nõuab, et nõukogu ja komisjon võtaksid ELi riigiabi eeskirjade läbivaatamisel täiel määral arvesse võtmetehnoloogiate algatust ning võimaldama seega liikmesriikidel luua riiklikud soodustussüsteemid võtmetehnoloogiate edendamiseks;
Calls on the Commission, in accordance with the principles of the single market, to adjust the existing EU rules on state aid so as to support investment in urgently needed new technologies and to secure the Union’s long-term competitiveness and a global level playing field; particularly urges the Council and the Commission to take into consideration the key enabling technologies initiative while revising the EU rules on state aid and thus make it possible for the Member States to create national incentive systems to promote key enabling technologies;
51. rõhutab, et teadusuuringud, innovatsioon ja haridus moodustavad teadmiste kolmnurga, mida tuleb käsitleda ühe tervikuna; nõuab seetõttu, et arvestades innovatsioonivõime suurt mõju ELi konkurentsivõimele, ei tohi vähendada investeeringuid kvalifitseeritud töötajate õppesse ja täiendusõppesse; rõhutab vajadust muuta ELi keskkond teaduritele ja nende spetsialistidele võimalikult ahvatlevaks ja võimaldada neile ka liikuvust, et olla võimeline globaalses konkurentsis edu saavutama; rõhutab, et samas tuleb parandada naisteadurite töötingimusi;
Stresses that the three sides of the knowledge triangle – education, research and innovation – must not be separated; calls, to that end, for investment in training and further training for skilled staff not to be cut, as this investment is crucially important given the impact of innovation capacity on EU competitiveness; emphasises the need to make conditions as attractive as possible to researchers and their skilled workers, also in relation to their mobility, so that the EU can hold its own in global competition; stresses that this goes along with improving the working conditions of female researchers;
Komisjoni 2. veebruari 2009. aasta teatises „Ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamine muutuva maailma taustal” tuuakse välja ELi innovatsioonipoliitika edusammud 2005. aastast alates ning esitatakse tulevased tegevussuunad, mida lubatakse edaspidi konkretiseerida kavandatud „innovatsiooni tegevuskavas“.
The communication of 2 September 2009 on ‘Reviewing Community innovation policy in a changing world’ outlines the progress made on EU innovation policy since 2005 and identifies areas – to be addressed more specifically in the ‘Action plan for innovation’ – where action will be needed in the future.
Raportöör loodab, et komisjoni ettepanek kujuneb nõudlikuks ja suundanäitavaks, ettevõtlusele orienteeritud Euroopa tegevuskavaks ja ootab seda huviga.
The rapporteur awaits with anticipation the proposal for what he hopes will be an ambitious, business-orientated, forward-looking European innovation plan.
Käesolev raport aidaku selles asjas seisukohti kujundada ning pakkugu komisjonile pidepunkte tegevuskava koostamiseks.
This report is intended as a contribution to the opinion-forming process and it identifies key points for the Commission to address in the action plan.
Raporti koostamine toimub ajal, mil EL peab endale looma uue strateegia, et muuta Euroopa majanduskeskkonnaks, mis oleks ülemaailmses ulatuses konkurentsivõimeline, teadmistepõhine, innovatiivne, sotsiaalne ja jätkusuutlik.
It has been produced at a time when the EU needs to come up with a new strategy for pursuing Europe's transformation into a globally competitive, knowledge-based, innovative, socially aware and sustainable location for business.
Nii kavandatav tulevikustrateegia „EU 2020” kui ka innovatsiooni tegevuskava peavad ELile välja pakkuma vahendid lähituleviku suurte ühiskonnaprobleemide lahendamiseks.
The future EU 2020 strategy together with the action plan for innovation must give the Union the tools it needs to overcome the major social challenges that lie ahead.
Euroopa majanduse jätkusuutlikuks muutmise tulemusena peab Euroopa ettevõtete konkurentsivõime tõusma ning majanduslikest ja ökoloogilistest probleemidest peavad kooruma uued võimalused meie riikide rahvamajandustele.
Transforming Europe’s economy into a sustainable one must have the effect of making European companies more competitive and must enable new opportunities to emerge for our national economies as a result of the economic and environmental challenges we face.
Avar lähenemine innovatsioonile
A broad approach to innovation
Innovatsiooni tegevuskava peaks hõlmama innovatsiooni kõike vorme nii avalikus kui ka erasektoris, sealhulgas ka mitte-tehnoloogilist innovatsiooni.
The action plan for innovation should cover all forms of innovation in both the public and private sectors, including non-technological innovations.
Selleks, et takistada sotsiaalse ebavõrdsuse uute vormide teket, tuleks innovatsiooni edaspidi hinnata mitte ainult sellest saadava ökoloogilise või majandusliku kasu järgi, vaid ka selle sotsiaalset lisandväärtust arvestades.
In order to counter the emergence of new forms of inequality in society, innovations should in future be measured not only in terms of their environmental and economic benefits but also by the yardstick of social added value.
Tulevase innovatsioonipoliitika juhtmõtteks peaks olema lisandväärtus – ja mitte ainult tehnoloogiline, vaid esmajoones ühiskondlik lisandväärtus.
A key theme in the new innovation policy should be the social added value of innovation generally, not only in technological but also in social terms.
Raportöör jagab komisoni teatises väljendatud seisukohta, et võtmetehnoloogiad on eespool mainitud eesmärkide saavutamiseks otsustava tähtsusega.
The rapporteur supports the view expressed by the Commission in its communication that key enabling technologies will be crucial to achieving the above-mentioned aims.
Ülemaailmne majanduskeskkondade konkurents on viinud selleni, et kolmandatesse riikidesse kolitakse lisaks teatavatele tootmisüksustele ka teadus- ja arendustegevust.
As a result of global competition to attract investment, not only certain production plants but also the research and development capacities associated with them are increasingly being relocated to third countries.
Niisugune suundumus kujutab endast sisulist ohtu Euroopale kui tööstuskeskkonnale.
This trend is a fundamental threat to Europe as a location for industry.
Vastuabinõuna tuleb järjekindlalt toetada innovatsioonipotentsiaali, enne kui liikumine muutub pöördumatuks.
It needs to be countered, through the determined promotion of innovative potential, before it becomes irreversible.
Konkurentsivõime kui poliitilise eesmärgi kõrval on päevakorras teisi suuri ühiskonnaprobleeme, millega EL peab samuti tegelema, näiteks kliimamuutused ja demograafilised muutused.
Alongside the policy aim of competitiveness, the EU also needs to tackle other major challenges that face our societies today, including climate change and demographic change.
Nn võtmetehnoloogiad, nagu mikro- ja nanoelektroonika, fotoonika, bio- ja nanotehnoloogia, ning uued materjalid pakuvad suuri innovatsioonivõimalusi nii toodete kui ka protsesside vallas.
In that regard, key enabling technologies, such as microelectronics and nanoelectronics, photonics, biotechnology and nanotechnology, and new materials offer considerable potential for both process and product innovation.
Võtmetehnoloogiate kiire arengu tõttu on neil suur mõju konkurentsivõimele.
Because key enabling technologies are a strong growth sector, they have a major influence on competitiveness.
Eriti just niisugustes valdkondades, nagu infotehnoloogia, keemia, energiavarustus (nt süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine, energiatõhusad tehnoloogiad), autoehitus (sealhulgas eriti elektriautod), meditsiinitehnika, pooljuhtide tööstus ning lennundus ja astronautika, on võimalik kvaliteeti ja tööviljakust märkimisväärselt tõsta.
There is particular scope for significantly increasing quality and productivity in fields such as ICT, chemicals, energy supply – e.g. carbon capture and storage (CCS) and energy efficiency technologies – as well as automotive construction (and specifically electric vehicles), medical technology, the semiconductor industry and aviation.
Eelnev loetelu ei ole majanduses toimuvaid keerulisi muutusi ning arengut arvestades loomulikult ammendav.
Given the complexity of economic activity and its future development, this list clearly cannot be exhaustive.
Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on sealjuures täita tähtis roll nii partneritena väärtusahelate kui ka uuenduslike toodete iseseisvate pakkujatena, seda näiteks keskkonnatehnika ja taastuvenergia valdkonnas.
Small and medium-sized enterprises are important partners in the value chains here, and also as independent providers of innovative products, for example in the fields of environmental technology and renewable energy.
VKEd loovad tänu oma n-ö turulähedasele positsioonile ja paindlikkusele eriti suurel hulgal innovatiivseid tooteid ja teenuseid, olles tehnilise progressi liikumapanevaks jõuks.
SMEs, by virtue of their proximity to markets and their flexibility, produce a particularly large number of innovative products and services and help to drive technology forwards.
Seetõttu ei tohi VKEsid antud seoses tähelepanuta jätta ja neile tuleb pakkuda asjakohaseid, nende vajadustele vastavaid regulatiivseid tingimusi.
For that reason, SMEs must not be neglected in the promotion of innovation and must have appropriate regulatory frameworks tailored to their needs.
Samas seoses on raportööri arvates raske üle hinnata ka nn innovatsiooniklastreid.
In that regard, the rapporteur also considers that the importance of innovation clusters cannot be overstated.
Maailmatasemel klastreid, mis ELis on osalt juba olemas, tuleb kõikide operatiivtasandite koostöös aktiivselt edasi arendada, et nad suudaksid oma juhtrolli hoida ja võimaluse korral tugevdada.
World-class clusters – and some such already exist in the EU – need to be further developed, by means of cooperation at all levels, so that they can sustain and, wherever possible, build on their leading role.
Suurte ja väiksemate ettevõtete ning ülikoolide ja muude teadusasutuste tihedas omavahelises koostöös võivad klastrid aidata luua uusi, suure sotsiaalse, majandusliku ja tööstusliku tähtsusega sektoreid, mis muudavad Euroopa eri piirkondi atraktiivsemaks.
Within cohesive partnerships involving large and smaller companies as well as universities and other research institutions, clusters can help to generate new sectors of major socio-economic and industrial relevance, thus making Europe’s regions more attractive.
Sel põhjusel peab raportöör vajalikuks, et ELi uuendatud innovatsioonistrateegia pakuks mooduseid olemasolevate ja uute klastrite toetamiseks.
The rapporteur therefore considers that the revised EU innovation strategy needs to include ideas for promoting existing and new clusters.
Eeskätt tuleks parandada klastrite piiriülese koostöö raamtingimusi – näiteks heade kogemuste levitamise kaudu.
In particular, the framework conditions for cross-border inter-cluster cooperation – through dissemination of best practices, for example – should be enhanced.
Praegu kasutatakse otseselt innovatsioonimeetmeteks alla 1 % ELi eelarvevahenditest.
According to the Commission, less than 1% of the EU budget is currently spent directly on innovation-related measures.
Arvestades ühiskonnaprobleeme, mis lähiajal lahendamist ootavad, on see ebapiisav.
Given the social challenges that lie ahead, this is insufficient.
Seetõttu nõuab raportöör ELi innovatsioonieelarve suurendamist.
The rapporteur therefore calls for an increase in the EU budget for innovation.