natgillin/translations-raw huggingface dataset:
28. nõuab, et komisjon tugevdaks abisaaja maade parlamentide suutlikkust osaleda eelarveprotsessis ning kodanikuühiskonna ja parlamentide suutlikkust osaleda riikliku poliitika väljatöötamises, tagades rohkem rahalist toetust, rõhutades osalemist poliitilistes dialoogides abisaaja maadega ning keskendudes riiklike vahendite haldamise näitajatele, mille eesmärk on parandada valitsuste vastutust oma kodanike ees;
Calls on the Commission to strengthen the capacity of the parliaments of the recipient countries to be involved in the budget process and the capacity of the parliaments and the civil society to be involved in formulating national policies, by providing them with more financial support, by stressing the need for such involvement in the course of political dialogue with the recipient countries and by concentrating on the public finance management indicators designed to enhance governments' accountability to their citizens;
Sooline mõõde
Gender dimension
2005. aastal tegi Euroopa Komisjon ametliku otsuse, et ELi koostöö oma arengumaadest partneritega on väga ebatõhus.
In 2005, the Commission officially acknowledged the very ineffective way in which the EU cooperated with its developing-country partners.
Sellel on palju põhjuseid, sealhulgas äärmiselt keeruliseks aetud haldusmenetlused, Euroopa partnerite vahelise koostöö täielik puudumine või partnerriikidele varem kokku leppimata arengustrateegiate pealesurumine.
Many reasons were cited, including excessively onerous administrative procedures, a total lack of coordination between European partners, and the imposition on partner countries of development strategies which they had not been involved in formulating.
Euroopa koostöö tõhususe parandamiseks on astutud samme, kuid endiselt esineb märkimisväärset vastupanu, eriti liikmesriikides, kellel on kõnealuses valdkonnas kõige olulisem roll – seega on vaja edu nimel veel kõvasti pingutada.
Some steps have been taken towards improving the effectiveness of European cooperation, but there is still strong resistance to such changes, particularly on the part of Member States which play a leading role in the field; there is still enormous scope for progress, therefore.
Juurdepääs tervishoiuteenustele ja põhiharidusele on näiteks suur unistus miljonite maailma inimeste ja eriti naiste jaoks.
Access to health care and basic education, for example, is still only a dream for millions of people throughout the world, particularly women.
Iga päev jätab kooli minemata 72 miljonit last, põhiliselt tütarlapsed.
Every day, 72 million children, mainly girls, do not go to school.
Iga minut sureb üks naine rasedusest või sünnitusest tulenevate komplikatsioonide tõttu ning iga kolme sekundi järel sureb üks laps haiguse tagajärjel, mille arst saanuks ära hoida.
Every minute, a woman dies of pregnancy-related complications or in childbirth, and a child dies every three seconds from a medically preventable illness.
Juurdepääs tervishoiuteenustele või põhiharidusele on siiski inimõigus, mille järgimise tagamise eest vastutavad valitsused.
Yet access to health care and basic education is a human right which it is governments' responsibility to put into practice.
Viimase kümne aasta jooksul on paljud arengumaade valitsused teinud selles valdkonnas erakordseid jõupingutusi, kuid neil lihtsalt puuduvad eesmärgi saavutamiseks vajalikud vahendid.
Over the last ten years, the governments of many developing countries have made extraordinary efforts in that direction, but simply do not have the necessary resources to achieve their objectives.
Seniks jäävad Saharast lõunas asuvad Aafrika riigid maailma kõige katastroofilisema olukorraga piirkonnaks ning praegust asjade käiku silmas pidades võib see kesta veel aastaid.
At present, sub-Saharan Africa is the region of the world where the situation is the most disastrous by far and, judging by recent developments, is likely to remain so for many years to come.
Ligikaudu pool Aafrika elanikest elab vähema kui 0,78 euroga (1 dollar) päevas, kolm neljandikku AIDSi ohvritest on aafriklased ja ligikaudu 42 % Aafrika elanikest puudub endiselt juurdepääs joogiveele.
Almost half of all Africans live on less than € 0.78 (1 dollar) a day, three-quarters of all Aids victims are African and about 42% of the population in Africa still has no access to safe drinking water.
Lisaks Saharast lõunas asuvatele Aafrika riikidele vajavad ka kõik muud Euroopa Liidu arengumaadest partnerid hädasti tõhusamat avalikku koostööd arengu vallas.
Beyond sub-Saharan Africa, all the European Union's developing-country partners desperately need more effective development cooperation.
Eelarvetoetus on kõnealuse koostöö üks vahendeid, mis teatavates tingimustes võimaldab anda abisaaja maadele nende eelarve vahendusel prognoositavamat ja pikaajalisemat abi, et rahastada eriti tervishoiuteenuste, hariduse ja teiste prioriteetsete tegevusvaldkondadega seotud vajadusi.
Budget support is one instrument of such cooperation which, in certain conditions, makes it possible to provide aid on a more predictable and longer-term basis by supporting the recipient countries' budgets, essentially to provide funding for urgently required health care, education and other priority sectors.
See on üks abi liike, kus Euroopa Komisjon on üks peamisi rahastajaid.
The Commission is one of the main donors of this kind of aid.
Raportöör tuletab meelde, et Euroopa Parlament on juba pikemat aega nõudnud, et Euroopa Ühenduse arengukoostöö raames (ehk ühenduse eelarves) pöörataks rohkem tähelepanu esmatasandi tervishoiu ja alghariduse sektoritele.
The rapporteur notes that the European Parliament has been calling for many years for greater attention to be paid to basic health care and primary education in the Community budget for development cooperation.
Alates käesoleva aastatuhande algusest on parlament eelarveläbirääkimistes ja eelarve täitmisele heakskiidu andmisel esitatud märkustes süstemaatiliselt nõudnud, et kõnealustesse sektoritesse tuleks investeerida vähemalt 20 % ühenduse rahalistest vahenditest.
From the year 2000 onwards, Parliament has systematically called, both in the course of budgetary negotiations and in the comments it makes in connection with the budgetary discharge, for at least 20% of the Community's financial resources to be invested in those sectors.
Kahjuks ei ole see praegu kaugeltki nii: parlamendi 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raames parlamendi tehtud arvutuste kohaselt investeeriti kõnealustesse sektoritesse vähem kui 7 % ühenduse arengukoostöö eelarvest.
Unfortunately, this is currently far from being the case: according to Parliament's calculations in the course of the 2007 budget discharge, less than 7% of the Community's development cooperation budget was invested in those sectors.
Parlament tervitab komisjoni deklaratsiooni, milles komisjon on võtnud arengukoostöö rahastamisvahendi loomist käsitleva määruse üle peetavate läbirääkimiste raames oma ülesandeks jälgida, „et aastaks 2009, mil toimub läbivaatamine, pühendatakse vähemalt 20% abist, mille komisjon eraldab arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riiklike programmide kohaselt, põhi- ja keskharidusele ning esmatasandi tervishoiule nimetatud sektoritega seotud projekti-, programmi- või eelarvetoetuste kaudu”, ning soovitab, et aastatuhande arengueesmärkide lepingu kohaldamisala laiendamine arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riikidele on suurepärane vahend, et võimaldada komisjonil kõnealust eesmärki saavutada.
Parliament welcomes the Commission's statement, in connection with negotiations on of the regulation establishing a financing instrument for development cooperation (the DCI), to the effect that it would 'endeavour to ensure that a benchmark of 20% of all its allocated assistance under country programmes covered by the DCI [would] be dedicated, by the year of review 2009, to basic and secondary education and basic health, through project, programme or budget support linked to these sectors', and suggests that extending the scope of application of MDG contracts to countries covered by the DCI would be an excellent means of enabling the Commission to achieve its objectives.
Kuigi komisjoni algatus tundub arengumaade seisukohast üsnagi huvitav ja soovitav, tekitab see siiski mitmeid küsimusi, mis nõuavad selgeid vastuseid.
However interesting and desirable this approach appears to be for the developing countries, the Commission initiative still raises a number of questions which require a clear answer.
Näiteks seoses kriteeriumidega, mis võimaldavad arengumaal taotleda niisuguse lepingu sõlmimist.
For example, the criteria on the basis of which a developing country would be eligible to conclude a contract of this kind need to be clarified.
Küsimusi tekitab ka asjaolu, et praeguseni ei ole komisjon avaldanud algatuse kohta ühtegi ametlikku teatist ning et selle kohta täpsema teabe leidmiseks on lisaks komisjoni veebilehe ülevaatlikule teabele praegu olemas vaid üks sisedokument, millele toetuda.
Furthermore, the Commission has not so far published any official communication concerning the initiative, so that the only means of finding any more about it is by consulting the internal Commission paper which is the only available source of information other than the basic information published on the Commission's website.
Lisaks tekitavad küsimusi algatuse jaoks ette nähtud kehtivusaeg ja üldisemalt selle rakendamise tingimused.
The Commission also needs to clarify the expected duration of the initiative and, more generally, the arrangements for its implementation.
Kuigi algatusel on mitmeid positiivseid aspekte, nagu eelarvetoetuse sidumine tervishoiu ja hariduse valdkonnas täheldatud tulemustega või asjaolu, et see kavandatakse üldiselt kolmeks aastaks, ei ole Euroopa Komisjoni eelarvetoetus kaugeltki täiuslik.
Although it has several positive features, including the fact that the aid is linked to performance in the fields of health and education and is generally programmed for a three-year period, the Commission's budget support system is far from perfect.
Kõigepealt sisaldab see abisaaja maade arengut pärssivaid tingimusi.
Firstly, budget support may be subject to conditions which are detrimental to the recipient countries' development.
Eriti probleemne on asjaolu, et komisjon, nagu enamik teisi abiandjaid, annab üldiselt eelarvetoetust vaid riikidele, kes on võtnud kasutusele Rahvusvahelise Valuutafondi programmi, kuna niisugused programmid võivad piirata valitsuse suutlikkust investeerida arengusse, seda liiga ambitsioonikate inflatsiooni- ja eelarve puudujäägi eesmärkide tõttu.
The fact that the Commission – like most other aid donors – generally only provides budget support for countries which have introduced an IMF programme is particularly problematic, as such programmes may limit governments' capacity to invest in development by setting excessively ambitious objectives in relation to inflation and budget deficits.
Lisaks, isegi kui komisjon otsustab pikaajalise eelarvetoetuse andmise kasuks, ei taga miski, et see parandab lühiajalist prognoositavust, kuna haldusmenetluste keerulisus toob siiski väga sageli kaasa olulisi viivitusi väljamaksete tegemisel.
Next, even if the Commission opts to provide longer-term budget support, there is no guarantee that it will improve short-term predictability, as its cumbersome bureaucratic procedures very often result in long delays before the aid is disbursed.
Peale selle iseloomustab komisjoni eelarvetoetust tõsine läbipaistvuse ja asjaomaste riikide ja nende elanike tunnustuse puudumine.
Finally, the Commission's budget support is seriously deficient in terms of transparency and the ownership of aid by the countries concerned and their inhabitants.
Rahastamislepingud avaldatakse harva ja lisaks ei kaasa komisjon süstemaatiliselt kodanikuühiskonna organisatsioone ja parlamendisaadikuid oma dialoogi arengumaade valitsustega.
Financing agreements are only rarely published and the Commission does not systematically include civil society organisations and members of parliament in the dialogue it conducts with the governments of developing countries.
Siiski on praegu ulatuslikult teada, et tõhususe saavutamiseks ei piisa sellest, et arengu eest vastutavad täielikult üksnes valitsused, vaid sellesse peavad olema kaasatud ka arengumaade kodanikud.
However, it is now widely recognised that, if such aid is to be effective, not only developing countries' governments, but also their citizens, must be fully in charge of their countries' development.
Seega saab aastatuhande arengueesmärkide lepingute sõlmimise idee pakkuda tegelikku positiivset võimalust Euroopa koostöö tõhususe parandamiseks üksnes juhul, kui lepingud ning nende kõlblikkus-, rakendamis- ja hindamiskriteeriumid on väga täpselt määratletud.
The MDG contracts project will be able to provide a positive opportunity for improving the effectiveness of European cooperation only if such contracts are defined very precisely, together with all the conditions governing eligibility, implementation and assessment.
Euroopa Liidus ja eeskätt Lõuna-Euroopas põllumajandusmaa halvenemisega seotud probleemid ning nendele reageerimine ELi põllumajanduspoliitika vahendite abil
on the challenge of deterioration of agricultural land in the EU and in particular in southern Europe: the response through EU agricultural policy instruments
Inès Ayala Sender, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon
Inés Ayala Sender Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS (*)..13
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ……………………………………………………………………………… 13
Euroopa Liidus ja eeskätt Lõuna-Euroopas põllumajandusmaa halvenemisega seotud probleemide ning nendele reageerimise kohta ELi põllumajanduspoliitika vahendite abil
on the challenge of deterioration of agricultural land in the EU and in particular in southern Europe: the response through EU agricultural policy instruments
– võttes arvesse ÜRO kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooni ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni;
– having regard to the UN Convention to Combat Desertification and the UN Convention on Biological Diversity,
– võttes arvesse oma 14. novembri 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse mullakaitse raamistik ja muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ;
– having regard to its legislative resolution of 14 November 2007 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a framework for the protection of soil and amending Directive 2004/35/EC
– võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus
– having regard to its resolution of 9 October 2008 on addressing the challenge of water scarcity and droughts in the European Union
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0473 . ;
Texts adopted , P6_TA(2008)0473 . ,
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust ( A6‑0086/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0086/2009 ),
A. arvestades, et põllumajandustegevus on loodusnähtustest olulisel määral sõltuv majandusharu, mis pakub samas ulatuslikke sekkumisvõimalusi;
A. whereas farming is an economic sector that is heavily dependent on natural phenomena and, at the same time, offers extensive scope for intervention,
B. arvestades, et põllumajandus on parim vahend, mis aitab pinnase seisukorra halvenemist ära hoida, ja et see nõuab sobiva strateegia väljatöötamist, mis aitaks seda tegevust jätkata;
B. whereas agriculture is the best means of preventing soil deterioration, and whereas this calls for a reasoned strategy that will help maintain this activity,
C. arvestades, et Euroopa maapiirkondade elanikkonnal on oluline roll kõrbestumisevastases võitluses ning Euroopa tootjad aitavad olulisel määral kaasa taimkatte säilitamisele pidevalt põuda kannatavates piirkondades; arvestades, et eelkõige püsikultuuridel, rohumaadel ja metsadel on äärmiselt positiivne mõju pinnase veekogumisvõimele;
C. having regard to the role of farmers in Europe in fighting desertification, to the key role of European producers in preserving surface vegetation in areas affected by persistent drought, and to the particular benefits afforded by permanent crops, meadows and woodlands for the capturing of water,
D. arvestades, et eriti Lõuna-Euroopa, aga ka liidu liikmesriikide teiste piirkondade põllumajandusmaa on inimtegevuse ja ilmastikutingimuste ebasoodsa vastastikuse mõju põhjustatud keskkonnaseisundi halvenemise keskmes;
D. whereas, in particular, agricultural soils in southern Europe and other regions of the Union’s Member States are at the centre of a process of environmental degradation brought about by negative interactions between human activity and climate events,
E. arvestades, et ka liiga intensiivne maaviljelus võib aidata kaasa pinnaseerosioonile, mille tulemuseks on mulla vaesumine;
E. whereas over-intensive farming can contribute to soil erosion, rendering it non-productive,
F. arvestades, et kõrbestumist tuleb praegu vaadelda kui üht suurimat ohtu, mis põhjustab mulla degradatsiooni Vahemeremaades;
F. whereas desertification is now considered to be one of the most significant threats in terms of land deterioration in the Mediterranean countries,
G. arvestades, et pinnas on inimtoidu, sööda, tekstiili ja kütuse tootmise alus ning sellel on oluline osa süsinikdioksiidi sidumisel; arvestades samas, et pinnast ohustab praegu rohkem kui kunagi varem pöördumatu kahju, mida tekitab tuule- ja pindmine erosioon, saastumine, sooldumine, pinnase katmine, orgaaniliste ainete kadu ja pinnase bioloogilise mitmekesisuse vähenemine;
G. whereas soil is the basis for the production of human foodstuffs, fodder, textiles and fuels, and whereas it plays an important role in CO2 capture; whereas, however, soil is now more than ever at risk of irreversible damage caused by wind and laminar erosion, pollution, salinisation, sealing, depletion of organic substances and the loss of soil biodiversity,
H. arvestades, et juba kogetud ebasoodne mõju hõlmab häireid hüdrogeoloogilises tasakaalus, merevee tungimist rannikualade põhjaveekihtidesse, mulla sooldumist, põllumajandusmaa hävimist, bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, vastuvõtlikkuse suurenemist tulekahjudele ning taime- ja loomahaigustele;
H. whereas the adverse effects identified to date are disruption of the hydrogeological balance, the infiltration of seawater into coastal aquifers, soil salinisation, agricultural land loss, a reduction in biodiversity and greater vulnerability to fire, plant disease and animal disease,
I. arvestades, et loetletud muutused loodus- ja inimkeskkonna ning tootmiskeskkonna vastastikuses mõjus avaldavad olulist mõju taime- ja loomakasvatusviisidele, põllumajandusmaa kasutamisele ja toiduainete pakkumisele, millel omakorda on ilmsed tagajärjed toiduga kindlustatusele ning väljarände tõttu ka asjaomaste alade sotsiaalsele, kultuurilisele ja majanduslikule struktuurile, põhjustades ka hüdrogeoloogilisi tagajärgi;
I. whereas the above changes in the interaction between the natural/human environment and agricultural production are having a major impact on arable and livestock farming systems, agricultural land use and the supply of foodstuffs, with obvious repercussions for food security, and the social, cultural and economic structures of the areas concerned as a result of population exodus, as well as hydro-geological repercussions,
J. arvestades, et niisutamine aitab pinnase niiske hoida ja täita põhjaveekihte ning et seda tuleks arvesse võtta ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kavandamisel;
J. whereas irrigation also serves to maintain soil humidity and to recharge aquifers, and whereas these factors should be taken into account when shaping the common agricultural policy (CAP),
K. arvestades, et veepuudus ja põud suurendavad veelgi põllumajandusliku tooraine hinnatõusu ning arvestades samas vajadust tagada elanikkonna pidev varustatus toiduainetega;
K. recalling that water shortages and drought result in even higher prices for agricultural raw materials, and aware of the need to ensure secure food supplies for the population,
L. arvestades, et põllumajanduse ja metsanduse juhtimine pakub võimalust mõjutada süsiniku üldist tasakaalu ja võib aidata kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele;
L. whereas farming and forestry management provides opportunities for action to affect the overall carbon balance that can help to reduce greenhouse gas emissions,
M. tuletades meelde Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1994. aastal vastuvõetud konventsiooni, mis käsitleb kõrbestumise vastu võitlemist põua või kõrbestumise all kõige tõsisemalt kannatavates riikides, eelkõige Aafrikas, mille eesmärk on võidelda haritava maa kvaliteedi halvenemise ja kuivuse vastu, samuti tuletades meelde asjaolu, et Euroopa Parlament toetab seda konventsiooni;
M. recalling the existence of the United Nations Convention to combat desertification in countries experiencing serious drought and/or desertification, particularly in Africa, adopted in 1994, whose objective is to combat the deterioration of arable land and drought, and recalls Parliament’s support for this convention,
N. tunnustades, et veeraamdirektiiv (direktiiv 2000/60/EÜ) kujutab endast peamist pinnasekaitset reguleerivat raamistikku, et see toetab piirkondadevahelist koostööd, vee säästvat kasutust ja olemasolevate veeressursside kaitset ning aitab ühtlasi vähendada üleujutuste ja põua mõjusid;
N. recognising the role of the Water Framework Directive (Directive 2000/60/EC) as a regulatory framework and a basic instrument for soil protection, promoting interregional cooperation, the sustainable use of water and the protection of available water resources whilst at the same time helping to mitigate the effects of floods and drought,
O. arvestades, et vaja on integreeritud ja multidistsiplinaarset lähenemisviisi, et vältida vajadust otsida lahendusi kriisiolukorras, mis võib põhjustada kahjulikku mõju ja ahelreaktsioonina ohtlikke tagajärgi;
O. whereas an integrated, multidisciplinary approach is required in order to avoid being forced to look for emergency solutions, which can generate further adverse impacts and damaging chain reactions,
P. arvestades, et vaja on jälgida olemasolevate nähtuste arengut ja uute ohtlike olukordade teket, kasutades selleks satelliitjälgimissüsteeme ja biogeokeemilisi (kartograafilisi) mudeleid;
P. whereas the situation needs to be monitored to identify changes in existing phenomena and the emergence of new risk situations, making specialised use of satellite readings and geological and biochemical models (mapping),
Q. arvestades, et selliseid äärmuslikke ilmastikutingimusi, mis hõlmavad põua ja tugevate vihmasadude vaheldumist, esineb üha sagedamini, mis omakorda kiirendab litosfääri lagunemist eelkõige piirkondades, kus pinnas on oma struktuuri tõttu ohualtim, olgu see siis Põhja- või Lõuna-Euroopas;
Q. whereas extreme weather conditions have become more common, with an alternation between periods of drought and extreme rainfall events, which speed up lithosphere degradation processes, in particular in areas where soils are structurally more vulnerable in both northern and southern Europe,
1. arvab, et ÜPP suunised ja juhtimismeetodid peaksid sisaldama selgesõnaliselt põhimõtteid ja vahendeid, mille eesmärk on kaitsta kliimat üldiselt ja vähendada eelkõige mulla degradatsiooniga kaasnevat kahju;
Considers that CAP guidelines and management methods should explicitly include principles and instruments for climate protection in general and reduction of damage resulting from soil degradation in particular;