natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hästitoimiv sisserändesüsteem nõuab tõhusaid tagasivõtulepinguid ning ühtki viisalihtsustuslepingut ei tohiks sõlmida enne tagasivõtulepingu olemasolu.
A well-functioning immigration system requires effective readmission agreements, and no visa facilitation agreement should be concluded if no readmission agreements are in place.
Tagasivõtulepingu sõlmimise ja rakendamise saavutamiseks peaks EL kaaluma siiski ka muude vahendite, näiteks poliitiliste, majanduslike, kaubanduslike või arengupoliitikaga seotud vahendite kasutamist.
However the EU should also consider making use of other instruments to achieve the conclusion and implementation of a readmission agreement, e.g. political, economic, commercial or development policy related.
Raportöör tunneb heameelt selle üle, et EÜ võtab otsustamisel viisalihtsustusläbirääkimiste avamise üle kolmandate riikidega arvesse justiits- ja siseküsimustega seotud tegureid, näiteks piirihaldust, dokumentide turvalisust, rännet ja varjupaigaküsimusi, terrorismivastast võitlust, organiseeritud kuritegevust ja korruptsiooni.
The rapporteur welcomes the fact that the EC takes account of JHA factors in deciding whether to open negotiations on visa facilitation with third countries, such as border management, document security, migration and asylum, fight against terrorism, organized crime and corruption.
Tõepoolest nii Albaania, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia kui ka Bosnia ja Hertsegoviina seisavad kõnealustes valdkondades silmitsi väljakutsetega, mis vajavad erinevat lähenemist.
Indeed, Albania, Montenegro, the Former Yugoslav Republic of Macedonia, Serbia, Bosnia and Herzegovina each face specific challenges in these areas that need a differentiated approach.
Need küsimused puudutavad otseselt ELi kodanikke ning Euroopa Parlamenti ei teavitata kahjuks mitte üheski läbirääkimiste etapis – ei läbirääkimiste alustamisel ega ka nende jooksul – tagasivõtu- ja viisalepingute mõjust ega nende tagajärgedest inimõiguste ja varjupaigaõiguste osas.
These issues have direct implications for the EU citizens and the EP is unfortunately not informed at any stage of the opening of negotiations, during the negotiations, as regards the impact of readmission and visa agreements and its implications in terms of human rights and asylum rights.
Kõnealuste ühenduse tagasivõtulepingute eesmärgid ja ametlik raamistik õigustavad Euroopa Parlamendi teavitamist nende rakendamise mõjust liikmesriikides.
The objectives and the formal framework of these Community agreements of readmission justify that the EP be informed of the impact of its implementation in the Member States.
Teave, mis kajastab tagasisaadetud ümberasujate arvu, kodakondsust, staatust, keskmist ooteaega vahistamise, tagasivõtutaotluse ja üleandmise vahel jne, on vajalik aastaaruande koostamiseks, mis tuleks arutelu silmas pidades esitada Euroopa Parlamendile.
Information as regards the number of returned migrants, nationality, status, average waiting period between the arrest, readmission request and transfer, etc., are needed to draw up an annual report that should be presented to the EP in view of a debate.
Viisalihtsustusleping peaks sisaldama järelevalvemehhanismi ja peatamisklauslit, et EL saaks igal hetkel lõpetada lepingu kohaldamise, kui tekivad raskused lepingu rakendamisel või toimuvad ootamatud poliitilised arengud.
A monitoring mechanism and a suspension clause ought to be included in the visa facilitation agreements to allow the EU to suspend, at any time, the application of the agreement in case of difficulties in respect of implementation or unexpected political developments.
Euroopa Parlament on järjekindlalt kutsunud üles lihtsustama endise Jugoslaavia riikidele kehtestatud ülikarmi viisarežiimi.
The European Parliament has been consistently calling for a relaxation of the draconian visa regime which was imposed on the countries belonging to the former Yugoslavia.
See režiim, mis on teravas vastuolus Jugoslaavia kodanikele enne sõda kehtinud tingimustega, on mõjunud eriti hävitavalt nende Kagu-Euroopa riikide sotsiaalsele ja majanduslikule arengule.
This regime, which contrasts sharply with the pre-war conditions that applied to Yugoslavian citizens, has been particularly pernicious for the social and economic development of the countries of south-eastern Europe.
Selle asemel, et täita oma algset eesmärki, nimelt takistada kurjategijate võrgustike tegevuse laienemist sellest piirkonnast väljapoole, on režiim takistanud ausatel tudengitel, akadeemikutel, teadlastel ja ettevõtjatel tihedate kontaktide loomist partneritega ELi riikidest.
Rather than serving its original purpose, notably that of preventing local criminal networks from extending their activities outside the region, it has prevented honest students, academics, researchers and businessmen from developing close contacts with partners in the EU countries.
Levinud on isolatsiooni, teenimatu diskrimineerimise ja getostumise tunne, eriti noorsoo hulgas, ning see on õõnestanud nende Euroopa identiteeti.
A sense of isolation, of undeserved discrimination, of ghettoisation has prevailed, particularly amongst the youngest, which has undermined their European identity.
Euroopa on edukas ja jõukas ühiskond, millesse nad sooviksid kuuluda, kuid tunnevad end eemaletõugatuna.
Europe is a prosperous society to which they would like belong from which but they feel rejected.
Samal ajal on kurjategijad oma võrgustikke laiendanud, tihendanud sidemeid samasuguste organisatsioonidega ELi riikides ning laiendanud oma tegevust meie territooriumil, kõike seda vaatamata kehtiva viisarežiimi kitsendustele.
In the meantime, criminals have expanded their networks, forged alliances with fellow organisations in the EU Member States and expanded their activities in our territories, all this despite the visa restrictions which currently apply.
Seepärast on täiesti õigustatud kahtlused ELi Kagu-Euroopa riikide senise viisapoliitika aluspõhimõtete suhtes.
It is therefore legitimate to question the very foundations of the visa policy which the Union has hitherto applied towards the countries of south-eastern Europe.
Palju suuremat rõhku tuleks asetada piirkondlikule koostööle võitluses organiseeritud kuritegevuse ja inimkaubanduse vastu, on vaja rohkem programme ja rahalisi vahendeid rajatiste ja koolituse täiendamiseks, personali paremaks tasustamiseks ning kaasaegsema tehnoloogia edendamiseks.
Much more emphasis should be placed on regional cooperation in the fight against organised crime and trafficking, with more funds and programmes being directed at upgrading facilities, training and better remuneration for staff, and promoting more sophisticated technologies.
Kõik see maksab raha, ning just siin peaks liit näitama solidaarsust.
All this costs money, and this is where the Union should show solidarity.
Tõhus, usaldusväärne ja korruptsioonivaba piirivalve, politsei ja avalik haldus ei ole mitte ainult nende riikide, vaid ka ELi huvides.
It is in the interests not just of these countries but also of the Union to develop efficient, reliable and corruption-free border control forces, police and public administration.
Seega tuleks tõhustada abi ühinemiseelse rahastamisvahendi raames ning eraldada sel eesmärgil täiendavaid summasid.
Assistance under the Pre-Accession Instrument should therefore be stepped up, with additional funds being provided for this purpose.
Andes niisugust (rahalist ja tehnilist) abi, võimaldaks liit neil riikidel täita tingimusi järgmiseks sammuks – viisarežiimi lihtsustamiseks.
By providing such (financial and technical) assistance the Union would enable these countries to fulfil the requirements for the next step: visa liberalisation.
Euroopa Parlament ja eriti väliskomisjon pooldavad kindlalt viisanõude tühistamist selle piirkonna kodanikele niipea, kui see on tehniliselt võimalik.
The European Parliament, and the Committee on Foreign Affairs in particular, strongly advocate lifting as soon as technically possible the visa requirements for citizens of the region.
Meie arvates oleks see selge märk, et need riigid kuuluvad Euroopasse, eriti arvestades asjaolu, et kümnest uuest liikmesriigist üheksa, kellest mõnedel on kõnealuse regiooniga ühine piir, ühinevad peagi Schengeni piirkonnaga.
In our view, this would be a tangible sign that their countries belong to Europe, particularly in view of the fact that nine out of the ten new Member States, some of whom border on the region, will soon be joining the Schengen area.
See õhutaks neid viima otsustavalt läbi reforme, mis sillutaksid teed Euroopa Liidu täisliikmeks saamisele.
It would encourage them to take resolute action to adopt the reforms which will eventually lead them to full membership of the European Union.
EÜ ja Montenegro vahelised lühiajalised viisad
Agreement between the EC and Montenegro on short-stay visas
Adina-Ioana Vălean
Marcello Vernola
Alexander Alvaro, Philip Bradbourn, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Elly de Groen-Kouwenhoven, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Roland Gewalt, Lívia Járóka, Ewa Klamt, Barbara Kudrycka, Claude Moraes, Inger Segelström, Károly Ferenc Szabó, Adina-Ioana Vălean, Manfred Weber, Tatjana Ždanoka
Vittorio Agnoletto, Christopher Beazley, Monika Beňová, Michael Gahler, Jas Gawronski, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Vytautas Landsbergis, Willy Meyer Pleite, Samuli Pohjamo, Libor Rouček, Katrin Saks, Jacek Saryusz-Wolski, Gitte Seeberg, Ari Vatanen, Josef Zieleniec
Simon Busuttil, Charlotte Cederschiöld, Evelyne Gebhardt, Ona Juknevičienė, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Eva-Britt Svensson
Árpád Duka-Zólyomi, Gisela Kallenbach, Erik Meijer, Rihards Pīks, Csaba Sándor Tabajdi, Marcello Vernola
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Montenegro Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu sõlmimise kohta
on the proposal for a Council decision on the conclusion of the Agreement between the European Community and the Republic of Montenegro on readmission
väliskomisjonI ARVAMUS ...............................................................................................8
OPINION of the Committee on Foreign Affairs ...................................................8
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Montenegro Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu sõlmimise kohta
on the proposal for a Council decision on the conclusion of the Agreement between the European Community and the Republic of Montenegro on readmission
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2007)0431 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2007)0431 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 punkti 3 alapunkti b ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;
– having regard to Articles 63(3)(b) and 300(2), first subparagraph, first sentence, of the EC Treaty,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0301/2007 );
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0301/2007 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust ( A6‑0380/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0380/2007 ),
Väliskomisjon tervitab Euroopa Ühenduse ja Montenegro Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu sõlmimist, mida käsitlevad läbirääkimised toimusid paralleelselt läbirääkimistega viisarežiimi lihtsustamise lepingu üle.
The Committee on Foreign Affairs welcomes the conclusion of the agreement on readmission between the European Community and the Republic of Montenegro, which has been negotiated in parallel to the visa facilitation agreement.
Leping võimaldab mõlemal poolel tugevdada koostööd sisserände haldamise ja eriti ebaseadusliku sisserände vastu võitlemise valdkonnas, sest sellega kehtestatakse tagasivõtumenetluse jaoks õiguslikult siduvad eeskirjad.
The agreement enables both partners to strengthen cooperation in the field of migration management, and particularly in the fight against illegal immigration, creating legally binding rules in the readmission procedures.
Lepingul on Montenegro Vabariigi piirihaldusele laiaulatuslik mõju.
The agreement will have wide-ranging implications for border management in the Republic of Montenegro.
Et kõiki sellega seotud kohustusi täita, peab riik oluliselt suurendama oma suutelisust piirkontrolli, piirihalduse ja politseitegevuse valdkonnas piiril.
In order to meet fully the obligations arising from it, the country will have to boost considerably its capacities in the area of border control, border administration and border policing.
Eranditult tuleb tagada, et tagasivõtumenetluste käigus järgitakse inimõiguste ning varjupaigataotlejate ja pagulaste kaitse valdkonnas kõiki rahvusvahelisest õigusest tulenevaid õigusi ja kohustusi.
It is of the utmost importance to ensure that the readmission procedures fully respect the rights and duties arising from international law in the field of human rights and the protection of asylum seekers and refugees.
Võetud kohustuste täitmiseks tehtavad jõupingutused avaldavad tulevikus riigi rahalistele ja inimressurssidele tugevat survet.
The efforts to comply with the obligations will put a strain on the country's financial and human resources.
Seetõttu tuleks ühinemiseelsest vahendist eraldada täiendavaid summasid, et kõnealust protsessi võimalikult kergendada nii rahalise toetuse kui ka tehnilise abi ja oskusteabe siirdamise kaudu.
For that reason, additional funds from the Pre-Accession Instrument should be provided in order to facilitate this process as much as possible, in the form of both financial support and technical assistance and transfer of know-how.
Liikmesriigid, eriti selle piirkonna vahetus naabruses asuvad liikmesriigid, võiksid seda protsessi asjakohase tegevusega täiendada.
This should be supplemented by Member States' activities, particularly the activities of Member States bordering on the region.
ELi liikmesriigid saaksid anda omapoolse panuse piirikontrolli ja sisserände haldamise valdkonda puudutava oskusteabe jagamise teel.
EU Member States could assist by sharing their expertise in the area of border control and migration management.
Lõpuks on lepingu täieliku ja kiire rakendamise toetamine Euroopa Liidu huvides.
After all, it is in the interests of the European Union to support full and speedy implementation of the agreement.
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu sõlmimise kohta
on the proposal for a Council decision on the conclusion of the Agreement between the European Community and the former Yugoslav Republic of Macedonia on readmission
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu sõlmimise kohta
on the proposal for a Council decision on the conclusion of the Agreement between the European Community and the former Yugoslav Republic of Macedonia on readmission
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2007)0432 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2007)0432 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0300/2007 );
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0300/2007 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust ( A6‑0381/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0381/2007 ),
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu sõlmimise kohta
on the proposal for a Council decision concerning the conclusion of the Agreement between the European Community and the former Yugoslav Republic of Macedonia on readmission
Väliskomisjon tervitab Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu sõlmimist, mida käsitlevad läbirääkimised toimusid paralleelselt läbirääkimistega viisarežiimi lihtsustamise lepingu üle.
The Committee on Foreign Affairs welcomes the conclusion of the agreement on readmission between the European Community and the former Yugoslav Republic of Macedonia, which has been negotiated in parallel to the visa facilitation agreement.
Lepingul on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi piirihaldusele laiaulatuslik mõju.
The agreement will have wide-ranging implications for border management in the Former Yugoslav Republic of Macedonia.
Võetud kohustuste täitmiseks tehtavad jõupingutused avaldavad tulevikus riigi rahalistele ja inimressurssidele tugevat survet.
Efforts to comply with the obligations will put a strain on the country's financial and human resources.
EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline tagasivõtuleping
Agreement on readmission between the EC and the Former Yugoslav Republic of Macedonia on readmission
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta
on the proposal for a Council decision on the conclusion of the Agreement between the European Community and the Republic of Albania on the facilitation of issuance of short-stay visas
väliskomisjoni arvamus ...............................................................................................8
OPINION of the Committee on Foreign Affairs ...................................................8
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2007)0413 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2007)0413 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 62 punkti 2 alapunkti b alapunkte i ja ii ning artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;
– having regard to Articles 62(2)(b)(i) and (ii) and 300(2), first subparagraph, first sentence, of the EC Treaty,,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0293/2007 );
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0293/2007 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust ( A6‑0382/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0382/2007 ),
Euroopa Parlament on järjekindlalt nõudnud Lääne-Balkani riikidele kehtestatud ülirange viisarežiimi lõdvendamist.
The European Parliament has been consistently calling for a relaxation of the draconian visa regime which was imposed on the countries of the Western Balkans.
Kehtestatud viisarežiim on mõjunud eriti kahjustavalt Kagu-Euroopa riikide sotsiaal- ja majandusarengule.
This regime has been particularly pernicious for the social and economic development of the countries of south-eastern Europe.
Kuigi režiimi esialgne eesmärk oli takistada eelkõige kohalikel kuritegelikel võrgustikel laiendada oma tegevust piirkonnast väljapoole, takistatakse hoopis ausatel üliõpilastel, akadeemikutel, teadlastel ja ärimeestel tihedate sidemete arendamist oma partneritega ELi liikmesriikides.
Rather than serving its original purpose, notably that of preventing local criminal networks from extending their activities outside the region, it has prevented honest students, academics, researchers and businessmen from developing close contacts with partners in the EU countries.
Inimeste, eriti noorte seas on levinud eraldatuse, teenimatu diskrimineerimise ja getostumise tunne, mis õõnestab nende Euroopa identiteeti.
A sense of isolation, of undeserved discrimination, of ghettoisation has prevailed, particularly amongst the youngest, which has undermined their European identity.
Euroopa Liit on jõukas ühiskond, millesse nad soovivad kuuluda, aga nad tunnevad end kõrvaletõrjutuna.
Europe is a prosperous society to which they would like to belong but from which they feel rejected.
Hoolimata kehtivatest viisapiirangutest on kurjategijad vahepeal oma võrgustikke laiendanud, sõlminud liite kuritegelike võrgustikega ELi liikmesriikides ja hakanud tegutsema ELi territooriumil.
In the meantime, criminals have expanded their networks, forged alliances with fellow organisations in the EU Member States and expanded their activities in our territories, all this despite the visa restrictions which currently apply.
Seega on põhjust seada küsimärgi alla kogu viisapoliitika, mida EL on seni Kagu-Euroopa riikide suhtes kohaldanud.
It is therefore legitimate to question the very foundations of the visa policy which the Union has hitherto applied towards the countries of south-eastern Europe.
Palju rohkem tähelepanu tuleks pöörata piirkondlikule koostööle võitluses organiseeritud kuritegevuse ja salakaubaveoga, suunates rohkem rahalisi vahendeid ja programme struktuuride parandamisele, koolitusele ja töötajate parematele palkadele ning edendades kaasaegsemate tehnoloogiate kasutamist.
Much more emphasis should be placed on regional cooperation in the fight against organised crime and trafficking, with more funds and programmes being directed at upgrading facilities, training and better remuneration for staff, and promoting more sophisticated technologies.
See kõik maksab raha ning siinkohal peaks liit näitama üles solidaarsust.
All this costs money, and this is where the Union should show solidarity.
Tõhusa, usaldusväärse ja korruptsioonivaba piirikontrolli, politsei ja riiklike haldusorganite välja arendamine ei ole ainult kõnealuste riikide, vaid ka liidu huvides.
It is in the interests not just of these countries but also of the Union to develop efficient, reliable and corruption-free border control forces, police and public administration.
Seetõttu peaks ühinemiseelse rahastamisvahendi raames antavat toetust suurendama ning eraldama selleks täiendavaid summasid.
Assistance under the Pre-Accession Instrument should therefore be stepped up, with additional funds being provided for this purpose.
Sellega seoses on eriti tähtis aidata Albaania ametiasutustel kiirendada kauaoodatud rahvastikuregistri loomist ning ID-kaartide ja biomeetriliste passide kasutusele võtmist.
In this context, it is particularly important to assist the Albanian authorities in accelerating the long-awaited establishment of the civil register as well as the introduction of ID cards and of biometric passports.
Need meetmed suurendaksid valimisprotsesside õiguskindlust ja lihtsustaksid Albaania kodanike reisimist.
These measures would increase legal certainty in relation to electoral processes as well as facilitating travel for Albanian citizens.
Nimetatud (finants- ja tehnilise) abi andmisega võimaldaks liit nendel riikidel täita järgmise etapi (viisavabadus) nõudeid.
By providing such (financial and technical) assistance the Union would enable these countries to fulfil the requirements for the next step: visa liberalisation.
Euroopa Parlament ja eriti väliskomisjon toetavad kindlalt selle piirkonna kodanikele kehtestatud viisapiirangute tühistamist nii kiiresti kui tehniliselt võimalik.
The European Parliament, and the Committee on Foreign Affairs in particular, strongly advocate lifting as soon as technically possible the visa requirements for citizens of the region.
Meie arvamuse järgi tõestaks see samm, et need riigid kuuluvad Euroopasse.
In our view, this would be a tangible sign that their countries belong to Europe.
See julgustaks neid otsustavalt korraldama reforme, mille tulemusel nad lõpuks saaksid Euroopa Liidu täieõiguslikeks liikmeteks.
It would encourage them to take resolute action to adopt the reforms which will eventually lead them to full membership of the European Union.