natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arvamuse koostaja tervitab komisjoni ettepanekuid jätkata ühise põllumajanduspoliitika reformi, võimaldada põllumajandustootjatel reageerida kiiremini ja paindlikumalt turusignaalidele ning valmistada neid ette toimetulekuks uute väljakutsetega, nagu näiteks kliimamuutus, veemajandus, bioenergia ja toiduainete hinnatõus.
Your draftsman welcomes the Commission proposals to continue the CAP reform, to allow the farmers to respond quicker and more flexible to the market signals and to prepare them to face the new challenges such as climate change, water management, bio-energy and food price rise.
Ta soovib juhtida tähelepanu, et „tervisekontrolli” käsitlevate ettepanekute mõju ELi 2009. aasta eelarvele ja finantsperspektiivile 2010–2013 peab jääma eelarve suhtes neutraalseks.
He wishes to point out that the impact of the Health Check proposals on the EU budget 2009 and on the financial perspective (2010-2013) has to be budgetary neutral.
Finantsvood I samba (põllumajandustootjate otsetoetused) ja II samba (maaelu areng) vahel eelarverubriigi 2 (jaotis 5) piires peaksid oma loomult olema eelarve suhtes neutraalsed.
The financial flows between Pillar I (direct payments to farmers) and Pillar II (rural development) within Heading 2 (Title 05), should be by design budgetary neutral.
Ka kõik komisjoni ettepanekute muutused peaksid jääma neutraalseks.
Any change of the Commission's proposals should also remain neutral.
Teisest küljest on väga raske prognoosida lõplikke summasid, mida on tarvis otsetoetusteks kehtivate õigusaktide alusel.
On the other hand, it is very difficult to foresee the final amounts needed for direct payments according to the legislation in force.
Otsetoetuskavade ühiseeskirjad – Muudatusettepanekud, mis käsitlevad ettepanekut võtta vastu uus määrus (CNS 2008/0103 komisjoni ettepaneku osa)
Common rules for direct support schemes - Amendments concerning the new regulation proposed (CNS 2008/103 part of the Commission proposal)
Hiljutiste püüdluste kontekstis nihutada märkimisväärseid summasid rubriigist 2 rubriiki 4, teeb arvamuse koostaja kaks muudatusettepanekut, mis tuletavad meelde eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid.
In the context of recent attempts to shift significant amounts from Heading 2 to Heading 4, your draftsman proposes two amendments reminding provisions of the Inter-institutional Agreement (IIA) on budgetary discipline and sound financial management.
Mis puudutab teksti ennast, siis toetab arvamuse koostaja komisjoni ettepanekut, et toetuste ümbersuunamise süsteemi ei tohiks kohaldada uute liikmesriikide põllumajandustootjate suhtes enne, kui kõnealustele liikmesriikidele antavate otsetoetuste tase on võrdne teiste liikmesriikide tasemega.
Concerning the text itself, your draftsman supports the Commission's proposal that the system of modulation should not be applied to farmers in the new Member States until the level of direct payments applicable in those Member States is equal to the level applicable in the other Member States.
Ka vastutava komisjoni raportöör toetab seda ideed ja on seetõttu muutmas uue määruse artikleid 7 ja 10.
The Rapporteur in the lead committee also supports this idea and therefore is modifying Article 7 and 10 of the new regulation.
Nii võib loota, et uute ja vanade liikmesriikide maksete võrdsuse künnis saabub alles 2013. aastal, mitte varem nagu on komisjoni ettepanek (uue toetuste ümbersuunamise kava tõttu).
By doing so it is to hope that the threshold of equality of payments in old and new Member States will arrive only in 2013, not as proposed by the Commission, earlier (because of the new modulation scheme).
Need ettepaneku suhtes esitatud muudatused (AGRI muudatusettepanekud 28–42) võib kinnitada, kuid nad ei pea kaasa tooma muudatusettepanekuid eelarvekomisjonis.
These proposed changes to the proposal, (AGRI amendments 28 - 42) can be endorsed, but do not have to be subject of amendments in the Budgets Committee.
Arvamuse koostaja on seisukohal, et komisjoni ettepanek kaotada energiakultuuride eritoetus ei ole uute liikmesriikide suhtes asjakohane, eriti nende riikide puhul, kus on kasutamata põllumajandusmaid (põhjendus 38).
Your draftsman is of the opinion that the Commission's proposal to eliminate the specific support for energy crops is not appropriate for the new Member States, particularly the countries with unused agricultural land (recital 38).
Seetõttu võiks esitada muudatusettepaneku, millega hõlmatakse määruse 1782/2003 IV jaotise 5. peatükk ja taaskehtestatakse see uues määruses, säilitades nii praeguse süsteemi uute liikmesriikide jaoks.
Therefore, an amendment taking up Title IV, chapter 5 of regulation 1782/2003 and re-introducing it into new regulation could be tabled, thus maintaining the current system for New Member States.
Toetab „tervisekontrolli” ettepanekuid lõpetada maa tootmisest kõrvalejätmine ja kaotada piimakvoodid kui tarnekontrolli vahend.
Welcomes the Health Check proposals to abolish of set aside and to end the milk quota as an instrument of supply control.
Tunnustab sekkumishindade kasutamist teravilja puhul ainult turvaabinõuna.
Appreciates the use of intervention prices for cereals only as a safety net.
Ka sealiha puhul tuleks kohaldada samasugust sekkumispõhimõtet, mitte seda kaotada (põhjendus 5).
The same principle of intervention should be applied for pig meat instead to abolish it (recital 5).
See oleks kooskõlas ka põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportiga, kuid muudatusettepanek tuleks esitada määruse 1234/2007 kohta (põhjendus 5 ning muudatusettepanekud 14 ja ilmselt ka 18), mida ei ole veel eelarvekomisjonile esitatud.
This would also be in line with AGRI report, but an amendment should be tabled to regulation 1234/2007 (recital 5 and amendments 14, and possibly 18) which has not been referred to the Budgets committee.
Maaelu arengu ja selle strateegiasuuniste osas toetab arvamuse koostaja komisjoni ettepanekuid.
Concerning rural development and strategic guidelines for it, your draftsman supports the Commission's proposals.
1 a. tuletab meelde Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
Recalls Declaration 3 annexed to the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management
Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on meelde tuletada, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe 3. deklaratsioonis ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõte ning Euroopa Ülemkogu järeldused („täielik ja kõikehõlmav ülevaade ELi kulutuste kõikide aspektide, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika kohta”) hõlmavad ka käesolevat ettepanekut, mis on ühise põllumajanduspoliitika osa, kuid selle suhtes kohaldatakse ka järelevalvet iga-aastase eelarvemenetluse osana.
This amendment aims to recall that the proposal, being part of the CAP, it is not only subject to the mid-term review of the Multiannual Financial Framework foreseen in Declaration 3 of the IIA of 17 May 2006 and the conclusions of the European Council (‘full, wide-ranging review covering all aspects of EU spending, including the CAP’), but also subject to scrutiny within the annual Budget Procedure
Komisjon vaatab igal aastal IV lisas sätestatud ülemmäärad üle artikli 128 lõikes 2 sätestatud korras, et võtta arvesse järgmist:
The Commission, in accordance with the procedure referred to in Article 128(2) shall examine annually the ceiling set out in Annex IV in order to take account of:
b) muudatusi määruses (EÜ) nr 378/2007 osutatud vabatahtlikus ümbersuunamises,
(b) modifications to the voluntary modulation referred to in Regulation (EC) No 378/2007;
c) põllumajandusettevõtete struktuurimuudatusi ,
(c) structural changes of the holdings,
Lõike 1 punktis b osutatud meetmeid võib toetada üksnes:
Support for measures referred to in paragraph 1(b) may only be granted:
Muudatusettepanek põhineb artikli 68 lõike 1 muudatusettepanekutel.
Following amendments on Article 68, paragraph 1.
Artikkel 68 – lõige 4
Article 68 – paragraph 4
Kui eespool nimetatud muudatusettepanekuid ei võeta vastu, peaks käesolev muudatusettepanek kehtetuks muutuma.
The amendment should fall if these amendments are not adopted.
Lõike 5 punktis c osutatud suurendatud ühikuväärtusega toetusõiguste ja täiendavate toetusõiguste üleandmine on lubatud üksnes siis, kui üleantavate toetusõigustega kaasneb samaväärse hektarite arvu üleandmine.
The transfer of payment entitlements with increased unit values and of additional payment entitlements referred to in paragraph 5(c) may only be allowed if the transferred entitlements are accompanied by the transfer of an equivalent number of hectares.
Artikkel 132 a (uus)
Article 132 a (new)
Artikkel 132 a
Article 132a
Uuring nõuetele vastavusega seotud kulude kohta
Study on costs of compliance
Komisjon teostab uuringu, mis analüüsib tegelikke kulusid, mida põllumajandustootjatele tekitab kinnipidamine ELi õigusaktidest keskkonna, loomade heaolu ja toiduohutuse valdkonnas, mis kehtestavad standardeid, mis on importtoodetele kehtivatest rangemad.
The Commission shall undertake a study assessing the actual costs for farmers which result from complying with EU legislation in the fields of the environment, animal welfare and food safety, which provides for standards going beyond those to which import products are subject.
Sellised õigusaktid hõlmavad muu hulgas II lisas loetletud määrusi ja direktiive, millel nõuetele vastavuse süsteem põhineb, ning norme, mis on määratletud III lisas heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustena, mis moodustavad samuti osa nõuetele vastavuse tingimustest.
Such legislation includes, inter alia, the regulations and directives listed in Annex II which underpin the cross-compliance system, as well as the standards defined as good agricultural and environmental condition (GAEC) in Annex III which are also part of the cross-compliance requirements.
Uuring hindab kõikide liikmesriikide eespool kirjeldatud nõuetele vastavusega seotud kulusid, mis vastavalt klimaatiliste, geoloogiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja tootmisalaste omaduste eripärale võivad varieeruda liikmesriikides ja isegi nende erinevates piirkondades.
The study shall assess the compliance costs as described above in all Member States, which might vary between Member States and even between regions within Member States depending on differences in climatic, geological, economic, social and production features.
Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud oma arvamust (raportid T6-0598/2007 ja T6-0093/2008), et otsetoetusi tuleks pärast 2013. aastat veelgi ratsionaliseerida, muutes nende toetuste suuruse sõltuvaks ühenduse õigusaktide järgimise tegelikest kuludest (nende õigusaktide puhul, mis kehtestavad rangemaid nõudeid kui importtoodetele).
The European Parliament has repeatedly voiced its position (T6-0598/2007and T6-0093/2008) that direct payments should be further rationalized after 2013 by making the height of these payments dependent on the actual costs of compliance with EU legislation that goes beyond the standards that import products are subject to.
Selle katse tulemused võivad olla aluseks põllumajandustoetuste ratsionaliseerimise rakendamisele pärast 2013. aastat.
The results of the pilot can serve as a basis for putting into practice a rationalization of agricultural payments after 2013.
(29 a) Nõuetele vastavuse süsteem ja ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) nõuavad tõenäoliselt täiendavat kohandamist tulevikus, kuna praegu tundub, et toetustasemed ei ole alati tasakaalus asjaomaste põllumajandustootjate tehtavate jõupingutustega nõuetest kinnipidamiseks, sest toetused sõltuvad endiselt suures ulatuses varasematest kulutustest.
(29a) The cross-compliance system and the common agricultural policy (CAP) will probably require further adjustment in the future, as the level of payments currently does not always seem proportionate to the compliance efforts made by the farmers concerned, because payments still depend to a large extent on historic spending.
Loomade heaolu käsitlevad õigusaktid on ilmselt kõige koormavamad karjakasvatajate jaoks, mis ei kajastu nende toetuste tasemes.
In particular, animal welfare legislation is obviously most burdensome for livestock farmers, which is not reflected in the level of their payments.
Kui imporditud tooted peaksid siiski vastama samadele loomade heaolu standarditele, ei oleks vajadust hüvitada põllumajandustootjatele nendepoolset ühenduse õigusaktidest kinnipidamist kõnealuses valdkonnas.
However, if imported products met the same animal welfare standards, then there would be no need to compensate farmers for their compliance with Community legislation in this field.
Seega peaks komisjon püüdlema mittekaubanduslike probleemide kui impordikriteeriumi tunnustamise poole WTO läbirääkimiste raames.
The Commission should therefore strive for recognition of non-trade concerns as import criteri a within the World Trade Organis ation negotiations.
Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2007. aasta raporti T6-0598/2007 pealkirjaga „Otsetoetuskavad põllumajandustootjatele ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond” osana vastu võetud muudatusettepaneku taaskasutamine.
Reinstatement of amendment adopted by the European Parliament as part of report T6 - 0598/2007 on 11 December 2007 entitled "CAP: common rules for direct support schemes and certain support schemes for farmers and support for rural development".
Euroopa põllumajandussektori ees seisavad praegu ja ka edaspidi suured väljakutsed, nagu kliimamuutus ja veepuudus.
The European agricultural sector is facing big challenges, such as climate change and water scarcity, and it will continue to do so.
Väga tähtis on ühist põllumajanduspoliitikat nende väljakutsetega kohandada.
It is of big importance that the Common Agricultural Policy is adapted to those challenges.
Euroopa põllumajandus kasutab ikka veel suurel hulgal vett, pestitsiide, väetisi ja energiat, ning vajalike meetmete puudumisel teeb seda ka edaspidi.
European agriculture still uses a lot of water, pesticides, fertilizers and energy, and without the necessary measures it will keep doing so.
Üldsusele on raske põhjendada suurtele, intensiivtootmisega tegelevatele põllumajandusettevõtetele Euroopa Liidu otsetoetuste maksmist varasemate saakide või maa omandiõiguse põhjal, ilma et tootjatel palutaks vähendada oma kasvuhoonegaaside heidet ning vee, väetiste, pestitsiidide ja energia kasutamist.
It is difficult to explain to the public that the European Union is giving direct payments to large, intensive farms, on the basis of historic yields or landownership, without asking farmers to reduce their greenhouse gas emissions and their use of water, pesticides, fertilizers and energy.
Tasu avalike teenuste eest
Paying for public services
Eelmise aasta novembris tutvustas komisjon oma teatist ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” kohta.
In November last year the Commission presented its Communication on the CAP Health Check.
Komisjoni teatel pidi ees ootama ühise põllumajanduspoliitika radikaalne reform.
According to the European Commission, the Common Agricultural Policy would be radically reformed.
Otsetoetusi pidi oluliselt vähendatama, soodustades selle arvel keskkonna ja tööhõive jaoks ilmnevat kasu.
Direct payments were supposed to be substantially cut in favour of strengthening environmental and employment benefits.
Selle aasta mais esitatud õigusakti ettepanekutes piirdus komisjon kahjuks vaid otsetoetuste minimaalsete kärbetega.
Unfortunately, the Commission just marginally cut the direct payments in its legislative proposals, presented in May of this year.
Põllumajandustootjatele tuleks maksta mitte seniste saakide või maa omamise, vaid selliste avalike teenuste osutamise eest nagu bioloogilise mitmekesisuse suurendamine ja veekasutuse reguleerimine, samuti seaduslikke kohustusi ületavate saavutuste eest keskkonna, loomade heaolu ja toiduohutuse valdkonnas.
Farmers should not be paid for historic yields or landownership, but for the public services that they deliver, such as enhancing biodiversity, and water management, and for achievements in the fields of environment, animal welfare and food safety, that go further than the legal obligations.
Seepärast teeb raportöör ettepaneku kaotada 2020. aastaks järkjärgult kõik praegused otsetoetused.
The rapporteur therefore proposes to phase out all current direct payments by 2020.
Ühise põllumajanduspoliitika eelarvepõhimõte peaks olema „avaliku sektori raha kasutamine avalike teenuste eest tasumiseks”.
The budgetary principle in the Common Agricultural Policy should be 'using public money to pay for public services'.
Nõuetele vastavuse kriteeriumid
Cross- compliance criteria
Põllumajanduse mis tahes avaliku sektori vahenditest rahastamise eeltingimus peab olema keskkonna, looduse ja loomakaitse valdkonna õigusaktide täitmine.
Any form of public funding for farming must be conditional on respect for environmental, nature and animal welfare legislation.
Seda reguleeritakse nõuetele vastavuse kriteeriumidega.
This is regulated through the cross-compliance criteria.
Raportöör teeb ettepaneku nimetatud kriteeriume tugevdada ja võtta nõuetele vastavuse kriteeriumide hulka täiendavaid veekasutuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste alaseid sätteid.
The rapporteur proposes to strengthen these criteria and to include additional provisions on water use and greenhouse gas emissions in the cross-compliance criteria.
Kogemuste kohaselt tuleb tugevdada kontrolli ja karmistada karistusi nõuetelevastavuse kriteeriumide täitmata jätmise eest.
Experience has shown the necessity of strengthening controls and increasing penalties for not respecting the cross-compliance criteria.
Tugevama kontrolli tagamiseks teeb raportöör ettepaneku kehtestada kontrolli miinimumtase.
To ensure that controls will be strengthened, the rapporteur proposes to set a minimum amount of controls.
Liikmesriikide pädevad asutused peaksid igal aastal kontrollima vähemalt 5% põllumajandustootjatest.
The competent authorities in Member States should annually control at least 5% of all farms.
Kohustusliku maa tootmisest kõrvaldamise kaotamine
Abolition of mandatory set aside
Komisjon teeb ettepaneku kaotada kohustuslik maa tootmisest kõrvaldamine.
The Commission proposes to abolish mandatory set aside.
See põhjustab bioloogilise (eelkõige linnustiku) mitmekesisuse ja muude oluliste keskkonnahüvede uusi kaotusi.
This will cause a further loss of biodiversity, of birdlife in particular, and of other significant environmental benefits.
Euroopa Liidu eesmärk on peatada 2010. aastaks bioloogilise mitmekesisuse kadu.
The goal of the European Union is, to stop the loss of biodiversity by 2010.
Ilma põllumajandussektori abita on see võimatu.
This is impossible if the agricultural sector does not play its part.
Teaduslikest tõenditest nähtub, et maa tootmisest kõrvalejätmine on keskkonnale olulist kasu toonud.
Scientific evidence shows that set aside has brought important environmental benefits.
Muuhulgas on see loonud elupaiku metsloomadele ja -lindudele ning leevendanud intensiivse põllumajandusega piirkondades mullale ja veele avaldatavat mõju.
Inter alia, providing habitats for wildlife and mitigating the impacts on soil and water in intensively cropped areas.
Maa tootmisest kõrvalejätmise kaotamine viib nimetatud kasude kadumisele.
These benefits will be lost by the abolition of set aside.
See kadu tuleks hüvitada nõuetekohaste sihtotstarbeliste meetmetega maaelu arengu poliitika raames.
This loss should be compensated through targeted measures within cross-compliance and within the Rural Development policy.
Lisaks tuleb põlluservadele rajada puhverribad looduslikest ja õistaimedest ning ekstensiivselt haritavatest põllukultuuridest, mille puhul ei kasutata väetisi ja pestitsiide.
Furthermore buffer strips, with natural and blooming vegetation and extensively managed crops, in which no pesticides or fertilizers are used, shall be set along field borders.
See on hea abinõu bioloogilise mitmekesisuse suurendamiseks, kuid lisaks annab see ka puhtama pinnase ning eelkõige puhtama pinna- ja põhjavee
This is not only a good measure to enhance biodiversity, but it also leads to a cleaner soil and especially to cleaner ground- and surface water.
Põllumajandussektor on suur kasvuhoonegaaside tekitaja.
The agricultural sector is a big emitter of greenhouse gases.
Tuleks anda eritoetust meetmetele, mis on suunatud energiatarbimise vähendamisele toiduahelas, ning meetmetele põllumajandusjäätmete tekke vältimiseks ja jäätmete korduvkasutuseks.
Specific support should be given to measures aiming at reducing the energy consumption in the food chain, and to measures aiming at prevention and re-use of agricultural waste.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata intensiivsele loomakasvatusele, mis tekitab umbes 18% CO 2 heitkogustest maailmas.
Special attention should be paid to intensive livestock farming, which causes about 18% of the global CO2 emissions.
Kindlasti ei tohiks ühtse põllumajanduspoliitika raha kasutada liha tarbimise edendamiseks, mida praegu ikka veel tehakse.
In any case CAP money should not be used to promote meat consumption, which is still being done at this moment.
See, mida ja kui palju keegi tarbib, on igaühe vaba valik, kuid avaliku sektori raha ei tohiks kasutada selliste toodete tarbimise edendamiseks, millel on negatiivne mõju kliimamuutusele, veepuudusele ja ülemaailmsele näljahädale.
What and how much you consume is a free, individual choice, but public money should not be used to promote the consumption of products that have a negative impact on climate change, water scarcity and world hunger.
Kogu põllumajandussektori kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks tuleb komisjonil 2009. aastal esitada siduvate õigusaktide ettepanekud, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid põllumajandussektoris 2020. aastaks vähemalt 30% võrra ja 2050. aastaks vähemalt 50% võrra.
To reduce greenhouse gas emissions in the whole agricultural sector, the Commission shall propose binding legislative proposals in 2009, aiming at reducing the greenhouse gas emissions by the agricultural sector with at least 30% by 2020, and with at least 80% by 2050.
Loomade heaolu
Animal welfare
Põllumajandussektoris tuleks oluliselt parandada loomade heaolu.
Animal welfare should be substantially improved in the agricultural sector.
Komisjon peaks 2009. aastal esitama siduvate õigusaktide ettepanekud, mille eesmärk on parandada loomade heaolu Euroopa Liidus.
The Commission should propose binding legislative proposals in 2009, aiming at improving animal welfare in the European Union.
Ettepanekud peavad sisaldama suurfarmide järkjärgulist kaotamist.
These proposals will include the phasing out of factory farming.
2007. aastal hääletas parlamendi enamus selle poolt, et tühistada kõik subsiidiumid neile, kes kasvatavad pulle härjavõitluste jaoks.
In 2007 a majority of the Parliament voted in favour of abolishing all subsidies that are given to the breeders of bullfighting bulls.
Kahjuks ignoreerisid komisjon ja nõukogu seda parlamendi selget üleskutset.
Unfortunately the Commission and the Council ignored this clear call of the Parliament.
Härjavõitlus on julm sport ja Euroopa Liit ei tohiks seda toetada.
Bullfighting is a cruel sport and should not be supported by the European Union.
Seepärast kordab raportöör parlamendi üleskutset ja palub tühistada härjavõitluste tarvis pullide kasvatajatele antavad toetused.
The rapporteur therefore repeats the call of the Parliament and asks for the abolishment of payments given to the breeders of bullfighting bulls.
Eksporditoetused takistavad endiselt õiglast kaubandust põllumajandussektoris.
Export subsidies are still a barrier for fair trade in the agricultural sector.
Sageli kahjustavad need toetused arenguriikide kohalikke turge.
These subsidies often damage local markets of developing countries.
Seepärast peaks komisjon 2009. aastaks kõik eksporditoetused tühistama.
The Commission should therefore abolish all export subsidies by 2009.