natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sotsiaalsete ja keskkonnanormide kohaldamise kohustus kahepoolsetes kaubanduslepingutes on äärmiselt tundlik teema ning see näitab, kas Euroopa Liit suudab muuta kohustuslikuks nimetatud standardite kohaldamise ja järgimise.
The question of compulsory application of these standards in bilateral trade agreements is particularly sensitive and puts the spotlight on whether the European Union does or does not have the capacity to impose application of and compliance with these standards.
Hiljuti lõpuleviidud või praegu käimasolevate kahepoolsete läbirääkimiste raames püüab liit vabakaubanduslepingutesse lisada sotsiaalsed standardid, kuid mõnikord tekitab see osades riikides tugevat vastuseisu põhjendusel, et tegu on protektsionistlike piirangutega.
In recently concluded or still ongoing bilateral negotiations, the EU is concerned to include social standards in free trade agreements, but sometimes it comes up against hostility from some countries on the grounds that they would constitute protectionist barriers.
Liidul on raskusi ka nende riikidega, kes on küll ILO konventsioonidele alla kirjutanud, kuid ei austa õigust kuuluda ametiühingutesse.
The EU is also encountering difficulties with countries which, although they are signatories to the ILO conventions, do not respect trade union rights.
Sellest hoolimata võib vabakaubanduslepingute puhul täheldada konkreetset edasiminekut säästvat arengut käsitlevate peatükkide üle peetavatel läbirääkimistel.
Nevertheless, concrete developments have been seen within free trade agreements (FTAs) with the negotiation of chapters on sustainable development.
Teatavate vabakaubanduslepingute aluspõhimõte on kohustada lepingu osapooli järgima inimõigusi ning soodustada säästvat majandust, mis põhineb töötajate õiguste ja keskkonna kaitsel ja edendamisel.
A basic principle of some FTAs is the parties’ commitment to respect human rights and the development of a sustainable economy based on protection and promotion of workers’ and environmental rights.
Selleks, et mõlemad osapooled järgiksid säästvat arengut käsitlevaid peatükke, tuleks mõelda vastastikuse järelevalve mehhanismide ja stiimulite kasutuselevõtmisele.
However, if these chapters on sustainable development are to be respected by both sides, we must think about setting up mutual surveillance mechanisms and incentives.
Vastavalt sellele, kas konkreetsete sotsiaalseid ja/või keskkonnastandardeid järgitakse või mitte, võiks kaaluda teatavatel tingimustel liberaliseerimist, nagu tariifide kaotamise ajakava lühendamine või täiendavale turule pääsemine.
For example, we might envisage thinking about conditional liberalisation, such as shortening the timetable for abolishing restrictions, or access to an additional market, depending on compliance with a particular social and/or environmental standard.
Samuti võiks olla lubatud kohaldada paindlikke nõudeid, mis varieeruks vastavalt riigile ja selle majanduslikule olukorrale, nii oleks võimalik sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimise kohustuse järkjärguline ja paindlik kohaldamine.
It should also be possible to have a moving indicator of requirements, which would vary according to countries and their economic situation, thus making it possible to include a gradual approach and flexibility in the requirement to comply with social and environmental standards.
Eelkõige tuleks luua rohkem vahekohtuid ning suhtlus- ja dialoogiplatvorme, mis võimaldavad kodanikuühiskonna suuremat osalemist ja avaldada lõppkokkuvõttes suurt mõju partnerriikide sisepoliitikale.
Finally and above all there should be more arbitration panels and fora for exchanges of views and dialogue, which would allow civil society to be more involved and in the long term would have a genuine lever effect on the internal policies of partner countries.
Üks võimalus selleks on luua ühiseid kahepoolseid vaatlusorganeid, mis oleks suhtlusplatvormiks valitsuste, Euroopa Parlamendi, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna vahel üldiselt.
One possibility is the creation of joint bilateral ‘observatories’ to provide a forum for exchanges of views between the governments, the European Parliament, the social partners and civil society in the wider sense.
Komisjoni tuleb ärgitada viima läbi inimõiguste mõjuhinnanguid, mis täiendaksid säästva arengu kohta teostatavaid mõjuhinnanguid, kasutades inimõigustel ning sotsiaalsetel ja keskkonnastandarditel põhinevaid kergesti mõistetavaid kaubanduslikke näitajaid.
In conclusion, we must ask the Commission to conduct impact studies on human rights in addition to those on sustainable development, with comprehensible trade indicators based on human rights and environmental and social standards.
Üldine soodustuste süsteem GSP ja GSP+ võimaldab eelkõige panna rõhku Euroopa Liidu põhimõtetele ja põhiõigustele.
These instruments make it possible to promote the European Union’s fundamental principles and rights.
Ent GSP, mis võimaldab liidul anda ühepoolselt kaubandussoodustusi, on muutunud väga bürokraatlikuks ning soodustuste andmise ja äravõtmise kriteeriumid ei ole piisavalt läbipaistvad.
The GSP, which enables the EU to grant trade preferences unilaterally, has become very bureaucratic, and its criteria for attributing or withdrawing preferences are not very transparent.
Samuti peaks ELil võimalik olema üldise soodustuste süsteemi käsitleva määruse läbivaatamisel paremini arvesse võtta soodustuste saajaid, arvestades näiteks riikide arengutaset ning tagades nende üle järelevalve teostamise inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnaalaste standardite valdkonnas võetud kohustuse täitmiseks.
When reviewing the GSP Regulation, therefore, the EU should be able to target the recipients more precisely, by taking account, for example, of the level of development and by monitoring those countries’ undertakings on issues linked to human rights and environmental and social standards.
Komisjon võiks samuti kaaluda võimalust kehtestada uurimise lihtsustamiseks ja vaidlusküsimuste üle järelevalve teostamiseks ELi ja üldise soodustuste süsteemi raames soodustusi saavate riikide vahel koostööraamistik ja võtta rohkem kaasnevaid meetmeid.
The Commission could explore the possibility of setting up a cooperation framework between the EU and GSP countries to facilitate investigations and follow-up of disputes, as well as more accompanying measures.
Inimõigus-, sotsiaal- ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes
on human rights and social and environmental standards in international trade agreements
3. nõuab, et Euroopa Liidu kõikidesse kaubandusläbirääkimistesse ja -lepingutesse kolmandate riikidega lisatakse kavandatavate lepingute mõju eelnev hindamine, võttes arvesse inimõiguste olukorda kõigi lepingupartnerite puhul; on seisukohal, et analüüs peab hõlmama ka kohtumisi kõnealustes maades tegutsevate inimõiguslastega;
Calls for all European Union trade negotiations and agreements with third countries to include a human rights clause and a prior impact assessment of the agreements envisaged, taking account of the human rights situation for all parties to these agreements; considers that this analysis must include meetings with defenders of human rights working in the countries in question;
6. nõuab tungivalt, et EL kaitseks kaubandusläbirääkimistel loodusvaradele juurdepääsu õigust ning põlisrahvaste juurdepääsuõigust peamistele loodusvaradele; nõuab, et komisjon kaasaks rahvusvahelistesse kaubandusläbirääkimistesse ja -lepingutesse maa ostmise ja maaomandiga seotud probleemid kolmandates riikides, eelkõige vähim arenenud ja arengumaades;
Urges the Union to assert the right of access to natural resources in negotiations of trade agreements and the rights of native and indigenous peoples with regard to access to essential natural resources; calls on the Commission to incorporate the problem of the purchase and ownership of land in third countries, in particular in the least-developed and developing countries, into international trade negotiations and agreements;
8. on arvamusel, et ainuüksi inimõiguste praktilist jõustamist nõudes jäetakse arvestamata tõsiasi, et nende teostamiseks on vaja ka rahalisi kulutusi, mida tärkava majandusega ja arenguriigid praegustes tingimustes üksi kanda ei suuda;
Takes the view, however, that one-sided insistence on the application in practice of universal human rights ignores the fact that their implementation also requires funding, which, under the existing conditions, cannot be provided by emerging economy and developing countries alone;
11. usub, et EL peaks teostama tõhusat järelevalvet ja jõustama inimõiguste sätted oma kaubanduslepingutes; rõhutab, et on oluline võimalus peatada ajutiselt või alaliselt kaubandussoodustused, kui rikutakse inimõigusi ja eelkõige tööalaseid õigusi; palub komisjonil anda teavet selle kohta, kas on võimalik luua õiguslikult siduvate kohustustega vahekohus ja võtta rahvusvahelisi ettevõtteid vastutusele rahvusvahelisel tasandil;
Believes that the EU must effectively monitor and enforce the human rights clauses of its trade agreements; highlights the importance of the possibility of temporary or permanent suspension of trade preferences in the event of violations of human, and in particular labour, rights; asks the Commission to provide information on the feasibility of the establishment of a legally binding arbitration body and of the international prosecution of multinationals;
16. on seisukohal, et sotsiaalsed õigused on universaalsed ning neid ei tuleks mitte üksnes deklareerida, vaid ka nende konkreetset teostamist toetada; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles maailma vaeseimaid riike nende õiguste teostamisel solidaarselt toetama;
Takes the view that social rights are universal rights, which, however, must not only be proclaimed, but the implementation of which in practice must also be promoted; calls, therefore, on the Commission and the Member States to show solidarity and support in particular the poorest countries in the world in implementing these rights;
20. kutsub samaaegselt inimõigusküsimuste, arenguabi ja rahvusvaheliste kaubanduslepingute sõlmimisega tugevdama kooskõlas ÜRO aastatuhande eesmärkidega püsivalt ka piirkondlikku arenguprotsessi;
Calls, in parallel with a commitment to human rights, development aid and international trade agreements, for the regional development process to be strengthened in a sustainable way in accordance with the UN Millennium Development Goals;
6. palub ELil aktiivselt edendada ettevõtete sotsiaalset vastutust kaubanduslepingute abil, et saavutada sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt eetilisem üldine kaubanduskeskkond;
Calls on the EU actively to promote corporate social responsibility through its trade agreements, with a view to a more ethical global trading environment in social and environmental terms;
8. nõuab, et ELi kaubanduslepingud tagaksid tõhusalt ülima läbipaistvuse, ranged avaliku hanke tingimused ja aruandluse maade kaupa ettevõtete kohta nii arenenud kui ka arenguriikides, et võidelda kapitali ebaseadusliku väljavooluga;
Calls for EU trade agreements effectively to provide for the highest levels of transparency, stringent public procurement standards and country-by-country reporting by businesses in both developed and developing countries, with a view to combating illicit capital flight;
12. palub komisjonil tagada partnerriikide parlamentide kaasamine kaubandusläbirääkimistesse, et parandada haldust ja demokraatlikku järelevalvet arengumaades.
Asks the Commission to ensure that partner countries’ parliaments are involved in trade negotiations, with a view to enhancing governance and democratic scrutiny in developing countries.
Inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnanormide kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes
on human rights and social and environmental standards in international trade agreements
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. väljendab heameelt jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute kasutamise üle, kuid mõistab hukka suutmatuse tegutseda täiel määral vastavalt nende tulemustele, näiteks Lääne-Aafrikas, Vahemere maades, Colombias ja laiemalt Ameerika piirkonnas; nõuab ELi mõjuvõimu suuremat rõhutamist konkreetsete edusammude saavutamiseks inimõiguste, töönormide, jätkusuutliku arengu ja hea valitsemistava alal enne kaubanduslepingute sõlmimist ja nende edasise rakendamise jooksul;
Welcomes the use of Sustainability Impact Assessments, but deplores failures to act fully on their findings, as in west Africa, the Mediterranean countries and Colombia and the wider American regions; calls for greater emphasis on using the EU’s leverage to pursue concrete improvements in respect for human rights, labour standards, sustainable development and good governance, in advance of the finalisation of trade agreements, as well as during their subsequent implementation;
11. nõuab, et kõigis tulevastes kaubanduslepingutes sätestataks laste töö kasutamise keelustamine, eriti loodusliku kivi kaevandamise ja töötlemise alal, ning Euroopa ühtse sertifitseerimissüsteemi järgmine, tõendamaks, et imporditud loodusliku kivi ja looduslikust kivist toodete tootmises ei ole kogu väärtusahela ulatuses kasutatud laste tööd ILO konventsiooni nr 182 tähenduses.
Demands that all future trade agreements provide for a ban on the exploitation of child labour, in particular in the extraction and processing of natural stone, and include a uniform European certification system which ensures that imported natural stone and natural stone products have been demonstrably produced along the entire value chain without the exploitation of child labour within the meaning of ILO Convention 182.
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS
OPINION OF THE COMMITTEE ON THE ENVIRONMENT, PUBLIC HEALTH AND FOOD SAFETY
Inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes
on human rights and social and environmental standards in international trade agreements
2. tunnistab, et rahvusvaheliste kaubanduslepingute sõlmimisel saab siduvate kohustustega parandada keskkonna- ja inimõigustealaseid standardeid, kui neid kohustusi nõuetekohaselt rakendatakse, jälgitakse ja täidetakse;
Recognises that international trade agreements can encourage improvements in environmental and human rights standards through binding commitments, provided that such commitments are properly implemented, monitored and enforced;
5. on seisukohal, et Maailma Kaubandusorganisatsioon peab jälgima kohustuste täitmist selles valdkonnas, ja nõuab, et komisjon kui Euroopa Liidu esindaja Maailma Kaubandusorganisatsioonis selles jälgimises aktiivselt osaleks;
Takes the view that the World Trade Organisation should monitor the implementation of compliance with obligations in this area, and insists that the Commission, as the representative of the European Union at the World Trade Organization, should be closely involved in this monitoring;
17. palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe alusel parlamendile rahvusvaheliste kaubanduslepingute läbirääkimiste vältel alati põhjalikku teavet kõikide asjakohaste teemavaldkondade kohta;
Calls on the Commission, in accordance with the Framework Agreement on relations between the European Parliament and the Commission, to provide Parliament at all times with comprehensive information on all relevant topics during negotiations on international trade agreements;
Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine
on Towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020
Raportöör: Lena Kolarska-Bobińska
Rapporteur: Lena Kolarska-Bobińska
rahvusvahelise kaubanduse komisjonI ARVAMUS.........................................24
OPINION of the Committee on International Trade ......................................24
uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise kohta
on Towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020
– võttes arvesse komisjoni 7. mail 2010. aastal avaldatud ülevaatlikku dokumenti „Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine”;
– having regard to the Commission stocktaking document entitled 'Towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020', published on 7 May 2010,
– võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa energiapoliitika” ( KOM(2007)0001 ) ning komisjoni hilisemat, 13. novembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Teine strateegiline energiaülevaade – ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas” ja selle lisadokumente ( KOM(2008)0781 );
– having regard to the Commission communication to the European Council and the European Parliament of 10 January 2007 entitled 'An Energy Policy for Europe' ( COM(2007)0001 ), which was followed by Commission Communication to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 13 November 2008 entitled 'Second Strategic Energy Review - an EU Energy Security and Solidarity Action Plan' and accompanying documents ( COM(2008)0781 ),
– võttes arvesse oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni teise strateegilise energiaülevaate kohta
– having regard to its resolution of 3 February 2009 on the Second Strategic Energy Review
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0038 . ;
Texts adopted, P6_TA(2009)0038 . ,
– võttes arvesse kolmandat energiapaketti, kuhu kuuluvad 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet, 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003, 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005, 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (elektrienergia direktiiv), ning 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (maagaasi direktiiv)
– having regard to the Third Energy Package, consisting of Regulation (EC) No 713/2009 of 13 July 2009 on setting up the Agency for Cooperation of Energy Regulators, Regulation (EC) No 714/2009 of 13 July 2009 on the conditions of grid access for cross-border electricity trade and repealing Regulation (EC) No 1228/2003, Regulation (EC) No 715/2009 of 13 July 2009 on the conditions of access to the NG transmission grid and repealing Regulation (EC) No 1775/2005, Directive 2009/72/EC of 13 July 2009 on the community rules for the internal electricity market and repealing Directive 2003/54/EC (the 'Electricity Directive' or 'ED'), as well as Directive 2009/73/EC of 13 July 2009 on the community rules for the natural gas (NG) internal market and repealing Directive 2003/55/EC (the 'NG Directive' or 'NGD')
ELT C 219E, 28.8.2008, lk 206. ;
OJ C 219E, 28.8.2008, p.206. ,
– võttes arvesse rahvusvahelise energeetikaalase koostöö õigusliku raamistiku kehtestanud 17. detsembri 1994. aasta energiaharta lepingut ja selle transiidiprotokolli eelnõu;
– having regard to the Energy Charter Treaty (ECT) of 17 December 1994, which sets the legal framework for international energy cooperation, together with its draft Transit Protocol,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 663/2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele (Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava)
– having regard to Regulation (EC) No 663/2009 of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy ( European Energy Programme for Recovery)
– võttes arvesse komisjoni 31. mai 2010. aasta teatist, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009 (millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele) ( KOM(2010)0283 );
– having regard to the Commission communication of 31 May 2010 entitled 'Programme to aid economic recovery: Community financial assistance to projects in the field of energy (amending Regulation (EC) No 663/2009)' ( COM(2010)0283 ),
– võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2010. aasta teatist vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava) (KOM (2009)519)), ja võttes arvesse oma 11. märtsi 2010. aasta resolutsiooni vähese süsihappegaasi-heitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava)
– having regard to the Commission communication of 7 October 2010 entitled 'Investing in the Development of Low Carbon Technologies (SET-Plan)' (COM(2009)519), and having regard to its resolution of 11 March 2010 on investing in the development of low carbon technologies (SET-Plan)
Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2010)0064 . ;
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0064 . ,
– võttes arvesse komisjoni 4. mai 2010. aasta aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele üleeuroopaliste energiavõrkude rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2009 ( KOM(2010)0203 );
– having regard to the Commission report to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 4 May 2010 on the implementation of the Trans-European energy networks in the period 2007-2009 ( COM(2010)0203 ),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse gaasivarustuse kindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/67/EÜ ( KOM(2009)0363 ) (Vidal-Quadrase raport);
– having regard to the Commission proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council concerning measures to safeguard security of gas supply and repealing Directive 2004/67/EC ( COM(2009)0363 ) (Vidal-Quadras report),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine” ( KOM(2006)0545 ;
– having regard to the Communication from the Commission on an Action Plan for Energy Efficiency: Realising the Potential ( COM(2006)0545 ),
– võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2010. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile elektrienergia varustuskindluse ja infrastruktuuriinvesteeringute tagamise meetmetega seotud edusammude kohta ( KOM(2010)0330 );
– having regard to the Commission report to the Council and the European Parliament of 25 June 2010 on progress concerning measures to safeguard security of electricity supply and infrastructure investment ( COM(2010)0330 ),
– võttes arvesse nõukogu 21. mai 2010. aasta järelduste eelnõu „Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine”
– having regard to the draft Council conclusions of 21 May 2010 entitled 'Towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020'
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ
– having regard to Directive 2006/32/EC of the European Parliament and of the Council of 5 April 2006 on energy end-use efficiency and energy services and repealing Council Directive 93/76/EEC (Energy Services Directive)
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivi 2004/8/EÜ
– having regard to Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 on the promotion of cogeneration based on a useful heat demand in the internal energy market and amending Directive 92/62/EEC ('CHP Directive')
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 194;
– having regard to Article 194 of the Treaty on the Functioning of the European Union,