natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud komisjoni 2009. aasta aastaaruandes Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta ( KOM(2010)0382 ) esitatakse kokkuvõte statistikast liikmesriikide teatatud eeskirjade eiramise juhtumite kohta neis valdkondades, kus eelarvet täidavad liikmesriigid (põllumajanduspoliitika, ühtekuuluvuspoliitika ja ühinemiseelsed vahendid, st umbes 80 % eelarvest), ja ELi traditsiooniliste omavahendite kogumise kohta.
Report from the Commission to the Council and the European Parliament on the Protection of the European Union’s financial interests- Fight against fraud - Annual report 2009 (COM(2010)382) provides a summary of statistics on irregularities reported by the Member States in those areas where Member States implement the budget (agricultural policy, cohesion policy and pre-accession funds, i.e. around 80% of the budget) and for the collection of EU’s traditional own resources.
Samuti antakse hinnang eeskirjade eiramise juhtumite kohta otseselt komisjoni hallatavate kulude valdkonnas ja ülevaade OLAFi tegevusest.
It also gives an estimate of irregularities in the field of expenditure managed directly by the Commission and an overview of the operational activities of the European Anti-Fraud Office.
Kaasnev dokument on ka komisjoni talituste töödokument „Artikli 325 kohaldamine liikmesriikide poolt 2009. aastal” (SEK(2010)897), mis põhineb liikmesriikide vastustel artikli 325 kohaldamist käsitlevale küsimustikule, mille suhtes oli liikmesriikidega kokku lepitud pettuste ennetamise kooskõlastamist käsitlevas nõuandekomitees (COCOLAF) ja mida on igal aasta kohandatud vastavalt varasematele kogemustele, et hõlbustada pettustevastaste meetmete järelevalvet.
Another accompanying document is a Commission staff working document - Implementation of the article 325 by the Member States in 2009 (SEC(2010)897), which is based on the replies by the Member States to the “Article 325” questionnaire, as agreed upon with them within Advisory Committee for the Coordination of Fraud Prevention (COCOLAF) and adapted each year in the light of past experience so as to facilitate the monitoring of anti-fraud measures.
Ülalnimetatud dokumendid annavad üldiselt ülevaate liikmesriikide aruannetest.
In general what the aforementioned documents provide is an overview of reporting by the Member States.
Seetõttu tuleks neid andmeid tõlgendada ettevaatlikult, nagu komisjon eiramisjuhtumite statistilises analüüsis rõhutab.
Therefore, as underlined by the Commission in the Statistical Evaluation of Irregularities, "the figures (...) should be interpreted with caution.
Eriti kohatu oleks teha lihtsustatud järeldusi pettuste geograafilise jaotuse kohta või finantshuvide kaitsega tegelevate talituste tõhususe kohta.
It would be particularly inappropriate to draw simple conclusions about the geographical distribution of fraud or on the efficiency of the services which contribute to the protection of financial interests.
Tulemusi ei saa pidada pettuste ja eiramisjuhtumite ulatuse empiiriliseks tõendiks .
The findings cannot be considered as empirical evidence of the level of fraud and irregularity ."
Ka OLAF esitab igal aastal aruande, milles esitab andmed oma tegevuse kohta
A report is also presented annually by the European Anti-Fraud Office (OLAF), which provides information on OLAF’s operational activities
OLAFi 2010. aasta aruande ingliskeelne versioon asub aadressil http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/olaf/2009/en.pdf .
English version of OLAF's Annual Report 2010 is published under the following link http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/olaf/2009/en.pdf .
Raportöör on seisukohal, et kõige kohasem oleks ELi finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta järeldusi teha kontrollikoja 2009. aasta aastaaruande põhjal, sest raportööri arvates on see kõige usaldusväärse teabeallikas; komisjoni ja OLAFi aruanded annavad täiendavat teavet aruandlussuundadest ja üksikjuhtuuringutest.
Your rapporteur is of the opinion that the most appropriate approach is to base conclusions with regard to the situation on the protection of EU’s financial interests and fight against fraud on the Annual Report by the Court of Auditors for the year 2009, which he finds to be the most reliable source of information, the Commission’s and OLAF’s reports serving mainly as auxiliary information on reporting tendencies and case-study.
Ettepanek vastu võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Council Regulation (EC) No 732/2008 applying a scheme of generalised tariff preferences for the period from 1 January 2009 to 31 December 2011
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Council Regulation (EC) No 732/2008 applying a scheme of generalised tariff preferences for the period from 1 January 2009 to 31 December 2011
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2010)0142 );
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0142 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku ( C7‑0135/2010 );
– having regard to Article 294(2) and Article 207(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0135/2010 ),
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust ( A7‑0051/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A7-0051/2011 ),
2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;
Calls on the Commission to refer the matter to Parliament again if it intends to amend its proposal substantially or replace it with another text;
1968. aastal soovitas ÜRO kaubandus- ja arengukonverents (UNCTAD) luua üldiste tariifsete soodustuste kava (generalized system of preferences – GSP), mille raames tööstusriigid saaksid teha ühepoolseid kaubandussoodustusi mitte ainult endistele kolooniatele, vaid kõigile arenguriikidele.
In 1968, the United Nations Conference on Trade and Development (UNCTAD) recommended the creation of a "Generalized System of Preferences" (GSP) under which industrialised countries would grant trade preferences to all developing countries on a non-reciprocal basis, not just to former colonies.
Euroopa Ühendus oli 1971. aastal esimene GSP skeemi kasutuselevõtja.
The European Community was the first to implement a GSP scheme in 1971.
GSP on oma loomisest saadik olnud üks peamisi ELi kaubandus- ja arengupoliitika vahendeid, millega püütakse aidata arenguriikidel vaesust vähendada rahvusvahelisest kaubandusest saadava tulu toel.
Since its creation, the GSP has been one of the key EU trade and development policy instruments to assist developing countries reduce poverty by generating revenue through international trade.
Arenenud riikide loodud süsteemidest on see kõige laialdasemalt kasutatav.
It is the most used of such developed countries systems.
ELi GSP kohaselt pääsevad kava alusel soodustatud riikide tooted siinsetele turgudele kas tollimaksuvabalt või alandatud tollimaksuga, sõltuvalt sellest, millist GSP korda mingi riigi suhtes kohaldatakse.
The EU's GSP grants products imported from GSP beneficiary countries either duty-free access or a tariff reduction, depending on which of the GSP arrangements a country enjoys.
Soodustatud riikide suhtes kohaldatakse kolme liiki korda:
There are three types of arrangement in force for beneficiary countries:
1) üldine kord kehtib kõigile soodustatud riikidele;
1) all beneficiary countries enjoy the benefit of the general arrangement;
2) säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord (GSP+) annab täiendavaid soodustusi riikidele, kes ratifitseerivad ja rakendavad praegu nimekirjas olevat 27 rahvusvahelist konventsiooni ning protokolli inim- ja tööõiguste, keskkonnakaitse, uimastite- ja korruptsioonivastase võitluse kohta;
2) the special incentive arrangement for sustainable development and good governance (the "GSP+") provides additional benefits for countries ratifying and implementing a list of currently 27 international conventions and protocols on human and labour rights, environmental protection, drugs and the fight against corruption;
3) erikord vähimarenenud riikide jaoks, mida tuntakse ka kui algatust „Kõik peale relvade”, on neist kõige soodsam, selle eesmärk on võimaldada vähimarenenud riikidele tollimaksu- ja kvoodivaba pääs ELi turule.
3) the special arrangement for the least-developed countries (LDCs), also known as the "Everything But Arms" (EBA) initiative, provides for the most favourable treatment of all, in the aim of granting the LDCs "duty-free and quota-free" access to the EU's market.
GSPd rakendatakse järjestikuste määrustega, millega kohaldatakse soodustusi kolmeaastaste ajavahemike kaupa.
The GSP is implemented through successive Regulations with a period of application of three years at a time.
Esimene mitmeaastane rakendusmäärus kehtis 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2008.
The first multi-annual implementing regulation was valid from 1 January 2006 to 31 December 2008.
Teine määrus kehtib 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2011.
The second is valid from 1 January 2009 to 31 December 2011.
2008. aastal esitati sel hetkel kehtiva määruse ettepanek parlamendile nõuandemenetluse alusel.
In 2008, the proposal for the regulation in force at this moment was referred to the Parliament under the consultation procedure.
Eelmise GSPd käsitleva määruse põhisätteid ei muudetud, vaid need vaadati läbi, et lihtsustada kava kohaldamist.
The basic provisions of the previous GSP Regulation remained unchanged but had been reviewed to facilitate the application of the scheme.
Kahjuks, ning vastupidiselt parlamendi väljendatud soovidele, ei andnud komisjon oma ettepanekut üle küllalt aegsasti (1. juuniks 2007), mis oleks võimaldanud mõistliku aja jooksul Euroopa Parlamendiga piisavalt konsulteerida.
Regrettably, and contrary to the wishes expressed by Parliament, the Commission did not transmit its proposal sufficiently in advance (by 1 June 2007) to enable the European Parliament to be fully consulted within a reasonable timescale.
Komisjon esitas oma ettepaneku tegelikult alles 21. detsembril 2007.
In fact, the Commission presented its proposal only on 21 December 2007.
Seepärast toimus Euroopa Parlamendiga konsulteerimine liialt kiirustades.
Therefore, the process of consultation of the European Parliament was over-hasty.
Oma 5. juuni 2008. aasta resolutsioonis väljendas parlament selget oma rahulolematust ja rõhutas, et tulevikus oleks parlamendil vaja rohkem aega oma rolli täitmiseks, ning palus, et ,,1. juuniks 2010 esitaks komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ettepaneku võtta vastu läbivaadatud määrus, mida kohaldatakse ajavahemikus 1. jaanuar 2012 kuni 31. detsember 2014”.
In its resolution of 5 June 2008, Parliament made clear that this was not satisfactory, that in the future more time would be necessary for the Parliament to play its role and asked that "The proposal for a revised regulation covering the period from 1 January 2012 to 31 December 2014 shall be transmitted by the Commission to the European Parliament, the Council and the European Economic and Social Committee by 1 June 2010."
Praegune kava kaotab kehtivuse 31. detsembril 2011.
The current scheme will expire on 31 December 2011.
Komisjon esitas ettepaneku 26. mail 2010.
On 26 May 2010 the Commission presented a proposal.
Käesolev ettepanek ei ole nõutud ettepanek võtta vastu uus määrus, vaid sellega tahetakse üksnes pikendada praeguse määruse kehtivusaega.
However, this proposal is not the requested proposal for a new regulation, but only an extension of the existing one.
Uue ettepaneku ettevalmistamiseks käivitas komisjon 2010. aasta märtsis avaliku arutelu.
With a view to the preparation of a new proposal, the Commission only launched a public consultation in March 2010.
Tuli uurida tulemusi, koguda statistikat ja teha mõjuhinnangu uuring.
The results had to be examined, the statistics to be collected and an impact assessment study to be done.
Seepärast on komisjoni sõnul vaja määruse kehtivusaega pikendada, sest GSP määruse järelejäänud kohaldamisaeg on liiga lühike, et komisjon saaks esitada uue määruse ettepaneku ning parlament ja nõukogu jõuaksid seadusandliku tavamenetluse raames kokkuleppele järgmise määruse kohta enne praeguse GSP määruse kehtivusaja lõppu.
Therefore, according to the Commission, the extension is necessary as the remaining period of application of the GSP Regulation is insufficient to permit to the Commission to introduce a proposal for a new regulation and to the Parliament and the Council to reach an agreement on a successor regulation through the ordinary legislative procedure before the expiry of the current GSP Regulation.
Raportöör nõustub sellega, et kehtivusaja pikendamist on vaja, et tagada õiguskindlus ning nii ELi kui ka soodustatud riikide huvid.
Your Rapporteur can agree that this extension is necessary to ensure legal certainty and guarantee the interests of both the EU and the beneficiary countries.
Kuid raportöör rõhutab siiski, et pikendamine ei tohiks tähendada seda, et praegune olukord, mis on ebarahuldav, pikeneks veel kahe aasta võrra.
Nevertheless, your Rapporteur stresses that the extension shall not imply that the current - unsatisfactory - situation is extended for two more years.
Kuigi ettepanek pikendamise kohta on avaldatud tükk aega pärast Lissaboni lepingu jõustumist, ei võeta selles arvesse lepingus nõutud teabevahetus- ja otsustusmenetlusi, mis suurendavad Euroopa Parlamendi volitusi kaubandusküsimustes.
Being an extension, the proposal, although published long after the entry into force of the Lisbon Treaty, did not take into account the information sharing and decision making procedures required by the Treaty, which enhanced powers of the European Parliament in trade issues.
Kehtiva määruse aegumisajaks on Lissaboni lepingu jõustumist möödunud kaks aastat.
The current regulation expires two years after the entry into force of the Lisbon Treaty.
Esildatud pikendamisega jätkuks olukord veel kaks aastat kuni 31. detsembrini 2013, siis on Lissaboni lepingu jõustumisest möödunud juba neli aastat.
With the extension proposed, this situation would continue for two more years, until 31 December 2013, four years after the entry into force of the Lisbon Treaty.
Kehtiva määruse kohaselt ei ole saa parlament kaasa rääkida abikõlblikkuse kriteeriumide, soodustatud riikide nimekirja, GSP+ erikorda kasutavate soodustatud riikide nimekirja, konventsioonide tõhusa rakendamise, sooduskorra ajutise peatamise jms küsimustes.
Under the current regulation, the Parliament has no say on the criteria for eligibility, on the list of the beneficiary countries, on the list of GSP+ beneficiaries, on the effective implementation of the conventions, on the temporary withdrawal of preferential arrangements, etc.
Parlamendiliikmete kohustus on tagada, et järgitaks õigusi ja pädevusi, mis Euroopa Liidu elanike valitud esindajatele on antud Lissaboni lepinguga.
In fact, it is the duty of the Members of the Parliament to ensure that rights and powers which the elected representatives of the people of the European Union acquired with the Lisbon Treaty are respected.
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 2 on GSP määruse vastuvõtmise ja muutmise menetlus nüüd seadusandlik tavamenetlus, mistõttu parlamendil on õigus teostada määruse demokraatlikku kontrolli.
Pursuant to Article 207(2) TFEU, the procedure for the adoption and amendment of the GSP Regulation is now the ordinary legislative procedure, which has consequences for the rights Parliament must enjoy in the democratic control of the regulation.
Raportöör teeb ettepaneku muuta üksnes määruse (EÜ) nr 732/2008 neid elemente, mis on vajalikud selleks, et järgida uusi pädevusi, mis on antud parlamendile Lissaboni lepinguga, ja eelkõige tagada, et järgitaks ELi toimimise lepingu artiklist 290 tulenevaid parlamendi uusi pädevusi seoses delegeeritud õigusaktidega.
Your Rapporteur believes that there are elements of Regulation (EC) No 732/2008 which are necessary to amend in order to respect the new powers acquired by the Parliament with the Lisbon Treaty, in particular to ensure that Parliament's new powers under Article 290 TFEU on delegated acts are respected.
Seega tegi raportöör GSP määruses kindlaks meetmed, mida tuleb võtta delegeeritud õigusaktide korras: artikli 10 lõige 2, artikli 11 lõiked 7 ja 8, artikli 16 lõige 3, artikli 19 lõiked 3, 4 ja 5 ning artikkel 25 annavad parlamendile vetoõiguse ja seega palju suurema kontrolliõiguse kui praegu kohaldatava menetluse puhul.
In fact, your Rapporteur identifies the measures under the GSP Regulation that are to be considered delegated acts: Article 10(2), Article 11 (7) and (8), Article 16(3), Article 19 (3), (4) and (5), and Article 25, giving Parliament a veto right and thus much stronger scrutiny powers than under the procedure currently applied.
Delegeeritud õigusaktide täitmise, kontrolli ja võimaliku tagasivõtmise eeskirjade kehtestamiseks tuleks lisada artiklid 27 a, 27 b, 27 c, 27 d ja 27 e.
In order to establish rules for the exercise, control and eventual revocation of delegated acts, Articles 27a, 27b, 27c, 27d and 27e should be inserted..
Pidades silmas käesoleva määruse vastuvõtmise kiireloomulisust, soodustatud riikide õiguskindluse tagamist ja paralleelsete läbirääkimiste vältimist, on siiski kokku lepitud, et Euroopa Parlamendi tõstatatud küsimusi arutatakse horisontaalsete seadusandlike ettepanekute üle peetavate läbirääkimiste raames, mille eesmärk on viia Lissaboni lepinguga vastavusse kõik menetlused, mis on seotud ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalasse kuuluvate õigusaktide (nn koondaktid) vastuvõtmisega.
In view of the urgency of adopting this regulation, to ensure the legal certainty for the beneficiaries, and in order to avoid parallel negotiations, it has however been agreed that the concerns of the European Parliament will be addressed within the negotiations on the horizontal legislative proposals to align all procedures for the adoption of acts within the Common Commercial Policy with the Lisbon Treaty, the "omnibuses".
Euroopa Komisjon on vahepeal võtnud kohustuse järgida paljusid õigustatud taotlusi, mis käsitlevad suuremat teabevahetust Euroopa Parlamendiga.
The European Commission has in the meantime committed itself to meet many of the legitimate requests of increased information sharing with the European Parliament.
Uus määrus
New regulation
Muid muudatusi praegu ette esitata, kuigi raportöör on veendunud, et GSP ja GSP+ skeemid tuleks uuesti koostada.
No changes are therefore proposed at this point in time, although your Rapporteur believes that a general redrafting of the GSP and GSP+ schemes is necessary.
Raportöör on nõus sellega, et määruse üldist läbivaatamist tuleks käsitleda uue määruse ettepanekus, mis parlamendi arvates tuleks esitada viivitamata.
Your Rapporteur agrees that the general review of the Regulation should be dealt with in the proposal for a new Regulation that the Parliament wants to be presented without delay.
Sellegipoolest soovib raportöör rõhutada, et määruse uuel ettepanekul peaksid olema järgmised põhieesmärgid: 1) kehtestada tõhus süsteem, mis vastaks paremini soodustatud riikide ja ettevõtjate huvidele; 2) töötada välja eeskirjad, millega tagatakse paremini reguleeritud reformiprotsess, milles soodustatud riikide osalemine on kindlustatud; 3) tagada, et määruses rõhutatakse nõuetekohaselt demokraatliku kontrolli, mille teostamine on parlamendi ülesanne.
Nevertheless, your Rapporteur would like to stress that the new proposal for a regulation should have the following basic objectives: (1) to produce an effective system more responsive to the interests of beneficiary countries and economic operators; (2) to develop rules that will provide for a better regulated reform process in which the involvement of the beneficiaries is guaranteed; (3) to ensure that the regulation gives due weight to the task of democratic control which Parliament is required to perform.
Nagu Euroopa Parlament on 2008. aastal Helmuth Markovi koostatud raportis rõhutanud, peab ELi tunnusmärgiks olema suurem läbipaistvus ja õiguskindlus.
As underlined by the European Parliament in 2008 in the report by Helmuth Markov, greater transparency and legal certainty must be a hallmark of the EU.
Uue ettepaneku eesmärk peaks olema GSP muutmine selgemaks ja läbipaistvamaks süsteemiks.
The new proposal should aim at making the GSP a clearer and more transparent system.
Päritolureeglid ja nendega kaasnevad haldusmenetlused on üks peamisi põhjuseid, miks GSPga pakutavaid kaubandussoodustusi täiel määral ei kasutata, eriti vähimarenenud riikide puhul.
Rules of origin and the administrative procedures that accompany them are one of the main reasons for the under-utilisation of the trade preferences granted by the GSP, particularly by the least developed countries.
Päritolureeglid võivad tõkestada paberil eksisteeriva soodustuse positiivse mõju ning valitseb oht, et kaubandusvaldkonnas ebareaalseid eesmärke seades saavad neist kaubandustõkked, mistõttu soodustust kasutatakse liiga vähe või üldse mitte.
Rules of origin can prevent a preference that exists on paper having a positive impact and the danger is that they form a barrier to trade setting commercially unattainable targets, so that the preference is under- or un-utilised.
Uued ja läbivaadatud päritolureeglid peaksid jõustuma vähemalt samaaegselt uue GSP skeemiga.
New, revised, rules of origin should enter into force at least in parallel to the new GSP scheme.
Reform peaks võimaldama piirkondlikku kumulatsiooni ning sisaldama GSP erikorra kohaselt soodustatud riikide jaoks ka piirkondadevahelise horisontaalse kumulatsiooni või ülemaailmse kumulatsiooni võimalust.
The reform should allow regional cumulation and also include the possibility of horizontal cumulation between regions or global cumulation for the countries benefiting from special arrangements under the GSP.
Samamoodi tuleks kaaluda võimalust kehtestada soodsamad eeskirjad nõuete kohta, mille alusel tunnustatakse toote päritolu.
Along the same lines, consideration should be given to introducing more favourable rules on the requirements for granting recognition of origin to a product.
On tehtud ettepanek, et Euroopa Liit väljendaks soovi pidada GSPd prioriteetseks selle töö raames, mida tehakse Maailma Kaubandusorganisatsioonis päritolureeglite ühtlustamiseks.
It is proposed that the European Union voice its desire to give priority to the GSP in the context of the work being undertaken within the WTO on the harmonisation of rules of origin.
Hõlmatavate riikide küsimuses on kriitikat teinud nii soodustatud riigid ja valitsusvälised organisatsioonid kui ka eksperdid.
Country coverage has been subject to criticism both from the beneficiary countries and NGOs, as well as researchers.
Tihti näeme olukorda, kus mitmekesise majandusega vaesed riigid jäetakse kohe välja kõige soodsamatest skeemidest.
Often, we have situations where poor countries with diversified economies are immediately excluded from the most advantageous schemes.
Impordi suhtes rakendatavat künnist võiksid asendada teised kriteeriumid, mis on otsesemad ja eelkõige vahetumalt seotud arengutasemega (sellise kriteeriumi hea näide on Gini indeks).
The import threshold could be substituted by other criteria, more straightforward and, especially, more directly related to the level of development (the Gini coefficient is a good example of such a criterion).