natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. arvestades, et delegeeritud õigusaktid mõjutavad oluliselt mitmeid valdkondi; arvestades, et seetõttu on ülimalt tähtis, et eelkõige delegeeritud õigusakte koostatakse ja nende üle otsustatakse täiesti läbipaistvalt, mis võimaldab kaasseadusandjatel tulemuslikult ja demokraatlikult kontrollida Euroopa Komisjonile delegeeritud volituse täitmist, sealhulgas vajaduse korral avaliku arutelu kaudu Euroopa Parlamendis;
E. whereas delegated acts will have important implications in many areas; whereas it is therefore of paramount importance, in particular with regard to delegated acts, that they are developed and decided upon in a fully transparent manner which effectively enables the co-legislators to democratically control the exercise of the power delegated to the Commission, including by public debate in Parliament, where necessary,
F . arvestades, et parlament peaks toimima õigusaktide delegeerimise volituste kõigi aspektide osas nõukoguga võrdväärsel alusel;
F. whereas Parliament should be on an equal footing with the Council with respect to all aspects of the power of legislative delegation,
G. arvestades, et nn Lamfalussy menetlus rajas teed praegusele delegeerimismehhanismile, mille puhul kehtib seadusandja täielik kontroll; arvestades, et Lissaboni lepingule lisatud liikmesriikide valitsuste esindajate 23. juuli 2007. aasta konverentsi 39. deklaratsioonis tunnustati finantsteenuste valdkonna erilisust; arvestades, et delegeeritud õigusakte puudutav uus kord ei saa kuidagi õõnestada parlamendi seniseid õigusi kõnealuses valdkonnas, eriti selles, mis puudutab teabe ja dokumentide varajast edastamist;
G. whereas the ‘Lamfalussy procedure’ paved the way for the present mechanism of delegation with full control by the Legislator; whereas Declaration 39 of the Conference of the Representatives of the Governments of the Member States of 23 July 2007, annexed to the Treaty of Lisbon, recognised the specific nature of the financial services area; whereas the new regime for delegated acts cannot in any way undermine Parliament’s existing rights in that area, especially concerning the early transmission of documents and information ,
H. arvestades, et delegeerimist võib lugeda õigusloome parandamise abinõuks, mille eesmärk on tagada, et õigus võib jääda lihtsaks, samas kui õigusakte saab koostada ja ajakohastada ilma korduvaid õigusloomemenetlusi kasutamata, jättes samas lõpliku pädevuse ja vastutuse seadusandjale;
H. whereas delegation can be seen as a tool for better law-making, the objective of which is to ensure that legislation can at the same time remain simple and be completed and updated without needing to have recourse to repeated legislative procedures, whilst also allowing the Legislator to maintain its ultimate power and responsibility,
I. arvestades, et erinevalt lähenemisest Euroopa Liidu toimimise lepingu rakendusmeetmeid käsitlevas artiklis 291 ei sisalda sama lepingu artikkel 290 õiguslikku alust horisontaalse õigusakti vastuvõtmiseks, milles sätestatakse volituste delegeerimise suhtes kohaldatavad eeskirjad ja üldpõhimõtted; arvestades, et seetõttu tuleb need tingimused sätestada igas põhiõigusaktis eraldi;
I. whereas, by contrast with the approach taken in Article 291 TFEU concerning implementing measures, Article 290 TFEU does not contain a legal basis for the adoption of a horizontal act setting out the rules and general principles applicable to delegations of power; whereas those conditions must therefore be set out in each basic act,
J. arvestades, et komisjon annab oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile; arvestades, et 18. jaanuaril 2010 põhiseaduskomisjonis toimunud kuulamisel lubas institutsioonidevaheliste suhete ja haldusküsimuste volinik teha parlamendiga väga tihedat koostööd, et tagada parlamendi rahulolu sellega, kuidas komisjon talle delegeeritud volitusi kasutab,
J. whereas the Commission is accountable to Parliament; whereas the Commissioner responsible for inter-institutional relations and administration made a commitment, at his hearing before the Committee on Constitutional Affairs on 18 January 2010, to work very closely with Parliament to ensure that the Commission's exercise of delegated power was to Parliament’s satisfaction,
4. on seisukohal, et seadusandja kehtestatud kontrollimehhanismide puhul tuleb järgida liidu õiguse teatavaid üldpõhimõtteid ja et eelkõige peavad need:
Is of the opinion that the control mechanisms set out by the Legislator must respect certain general principles of Union law and that, in particular, they must:
- olema lihtsad ja kergesti mõistetavad;
- be simple and easily understandable,
- kaitsma õiguskindlust;
- safeguard legal certainty,
- võimaldama komisjonil delegeeritud volitusi tulemuslikult kasutada;
- enable the Commission to exercise the delegated power effectively, and
- võimaldama seadusandjale nõuetekohast järelevalvet delegeeritud volituste kasutamise üle;
- enable the Legislator to monitor properly the use made of delegated power;
6. on seisukohal, et põhiõigusaktis endas sätestatud lühema vastuväite esitamise tähtajaga kiirmenetlust tuleks kasutada vaid väga erakordsete juhtude, näiteks julgeolekuküsimuste või humanitaarkriiside korral;
Considers that an urgency procedure with a shorter period for objection provided for in the basic act itself should be reserved for particularly exceptional cases, for example relating to security matters or humanitarian crises;
8. arvab endiselt, et volitusi ei saa delegeerida määramata ajaks; on aga seisukohal, et tähtajalise delegeerimise korral võiks jääda võimalus tähtaega korrapäraselt pikendada; arvab, et põhiõigusaktis võib sätestada võimaluse tähtaega pikendada kas vaikimisi või komisjoni selgesõnalise taotluse põhjal; leiab, et mõlemal juhul võib delegeerimise tähtaega pikendada üksnes juhul, kui ei parlament ega nõukogu ei esita sellele kindla tähtaja jooksul vastuväiteid;
Maintains that the duration of a delegation cannot be indefinite; is of the opinion, however, that a delegation of a limited duration could provide for the possibility of periodic renewal; considers that a basic act can provide that such periodical renewal take place either tacitly or following an express request by the Commission; considers that, in both cases, the delegation can only be renewed if neither Parliament nor the Council expresses any objections within a specified deadline;
Praktilised küsimused
Practical arrangements
- konsultatsioone delegeeritud õigusaktide koostamisel ja ettevalmistamisel;
- consultations in the preparation and drawing-up of delegated acts,
- vastastikust teabevahetust, eriti delegeerimise tagasivõtmise korral;
- mutual exchanges of information, in particular in the event of a revocation,
- dokumentide edastamise korraldust;
- arrangements for the transmission of documents,
- parlamendi ja nõukogu vastuväidete esitamise miinimumtähtaegu;
- minimum periods for objection by Parliament and the Council;
- tähtaegade arvestamist;
- computation of time periods,
- õigusaktide avaldamist Euroopa Liidu Teatajas menetluse eri etappidel;
- the publication of acts in the Official Journal at different stages in the procedure;
– teabe ja vajalike dokumentide, sealhulgas järjestikuste delegeeritud õigusaktide eelnõude ja igasuguse saadud toetuse kohta käiva teabe õigeaegse ja pideva edastamise asjaomastele parlamendikomisjonidele; selleks võiks kasutada komiteemenetluse dokumentide praegust registrit kui täiustatud digitaalse teabesüsteemi näidist;
– ensure an early and continuous transmission of information and relevant documents to Parliament's relevant committees, including successive drafts of delegated acts and any contributions received; to this end, the current comitology register could be used as a model for an improved digital information system,
– andma parlamendile juurdepääsu asjakohastele ettevalmistavatele koosolekutele, arvamuste vahetamistele ja konsultatsioonidele;
– give Parliament access to related preparatory meetings, exchanges of views and consultations;
19. nõuab, et esmajärjekorras tuleb kohandada ELi õigustikku poliitikavaldkondades, mida enne Lissaboni lepingu jõustumist reguleeriti ilma kaasotsustamismenetluseta; nõuab siinkohal üksikjuhtumipõhist kontrolli selle tagamiseks, et kõiki sobivaid üldkohaldatavaid meetmeid, mida seni võeti vastu nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)
Insists that the first priority must be to adapt the acquis in policy areas which, prior to the entry into force of the Treaty of Lisbon, were not subject to the codecision procedure; calls for them to be dealt with on a case-by-case basis to ensure that, in particular, all appropriate measures of general scope which were previously adopted under Articles 4 and 5 of Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission
Uus seadusandliku akti kontseptsioon
The novel concept of a "legislative" act
Lissaboni lepinguga tugevdatakse seadusandlikku võimu ja juurutatakse liidu õiguskorda normiastmestik.
The Treaty of Lisbon consecrates legislative power and introduces a hierarchy of norms in the Union 's legal order .
Seeläbi tugevdatakse liidu demokraatlikku iseloomu ja muudetakse tema õiguskorda ratsionaalsemaks.
In so doing, it reinforces the democratic character of the Union and rationalises its legal order.
Uue aluslepinguga võetakse kasutusele ühenduse ja liidu õiguses siiani tundmatu seadusandliku akti kontseptsioon
The new treaty introduces the concept of a legislative act which was until now unknown in Community and Union law
Seadusandliku pädevusega institutsiooni kontseptsioon nägi ilmavalgust juba seoses nõukogu läbipaistvust käsitlevate eeskirjadega – EÜ asutamislepingu artikli 207 lõige 3.
The concept of an institution acting in a "legislative capacity" already made an appearance in the context of rules on transparency in the Council - Article 207(3) TEC.
Seal ei esitatud aga seadusandliku pädevuse mõistet. .
No definition of "legislative capacity" was however given. .
Toimub kaugeleulatuvate tagajärgedega vahetegemine seadusandlike ja kõigi teiste (mitte-seadusandlike) õigusaktide vahel, kusjuures seadusandlikuks loetakse õigusakt, mis võetakse vastu seadusandliku menetluse teel
A distinction with far-reaching consequences is made between legislative acts and all other acts (non-legislative acts), a legislative act being defined as a legal act adopted by legislative procedure
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 289 lõige 3. .
Article 289(3) TFEU. .
See, kas tegemist on seadusandliku aktiga, määratakse igal üksikjuhul aluslepingutes oleva õigusliku aluse põhjal.
Each individual legal basis in the Treaties identifies whether or not an act is of a legislative nature.
Seadusandja volituste delegeerimine komisjonile
Delegation of power by the Legislator to the Commission
Seadusandliku võimu üks element on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatu, mille kohaselt seadusandja võib seadusandliku aktiga (edaspidi „põhiõigusakt“) delegeerida osa oma volitusi komisjonile.
One of the elements of legislative power is the possibility, provided for in Article 290 TFEU, for the Legislator to delegate part of its own power to the Commission in a basic legislative act (hereinafter "the basic act").
Selliste delegeeritud volituste sisu võib olla vaid õigus täiendada või muuta seadusandliku akti teatavaid osi, mida seadusandja ei pea olemuslikult tähtsaks.
This delegated power can only consist in supplementing or amending parts of a legislative act which the Legislator does not consider to be essential.
Selliselt komisjoni poolt vastu võetud delegeeritud õigusaktid on üldkohaldatavad mitte-seadusandlikud aktid.
The resulting delegated acts adopted by the Commission will be non-legislative acts of general scope.
Et delegeerimine oleks kehtiv, peab seadusandja selgesõnaliselt kindlaks määrama volituste delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatuse ja kestuse
In order to make a valid delegation, the Legislator must explicitly define the objective, content, scope and duration of that delegation
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõike 1 teine lõik. .
Article 290(1) second subparagraph TFEU. .
Lisaks peab seadusandja kindlaks määrama delegeerimise tingimused
Furthermore, the Legislator must lay down the conditions to which this delegation is subject
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõige 2. – see võimaldab tal kontrollida, kuidas komisjon delegeeritud volitusi kasutab.
Article 290(2) TFEU. - this will allow the Legislator to control the Commission's use of delegated power.
Seadusandja volituste delegeerimise eesmärk
Objective of a delegation of power by the Legislator
Seadusandja volituste delegeerimise eesmärk on tagada, et õigusaktid on jätkuvalt lihtsad ning neid saab täiendada ja ajakohastada ilma korduvate õigusloomemenetlusteta, mis võivad olla ebaproportsionaalselt kohmakad ja võtta mõttetult palju aega.
The objective of a delegation of power by the Legislator is to ensure that legislation can at the same time remain simple and also be completed and updated without needing to have recourse to repeated legislative procedures, which could be disproportionately cumbersome and take up an inordinate amount of time.
Seega võimaldab delegeerimine tegeleda liidu õigusakti üksikasjadega ning samal ajal jätta lõpliku pädevuse ja vastutuse seadusandjale.
Delegation therefore provides a way to deal with the more detailed aspects of a piece of Union legislation while allowing the Legislator to maintain its ultimate power and responsibility.
Nii võib delegeerimist osaliselt vaadelda kui abinõu parema õigusloome saavutamiseks ELi tasandil.
In this way, delegation can be seen partly as a tool for better law-making at EU level.
Volituste delegeerimise ulatus ja kestus
Scope and duration of the delegation
Volituste delegeerimine on delikaatne toiming, millega seadusandja teeb komisjonile ülesandeks kasutada osaliselt tema enda volitusi.
A delegation is a delicate operation in which the Legislator instructs the Commission to exercise part of its own power.
Seetõttu tuleb põhiõigusaktis selgelt ja täpselt määratleda delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatus ja kestus.
As a result, the objectives, content, scope and duration of the delegation have to be expressly and meticulously defined in the basic act.
Seega ei saa delegeerimine olla tähtajatu, kuid põhiõigusaktis võib ette näha, et delegeerimistähtaega võib perioodiliselt uuendada kas siis vaikimisi või komisjoni selgesõnalise taotluse põhjal.
The duration of a delegation cannot thus be indefinite, but a basic act could provide for the possibility of periodical renewal to take place either tacitly or following an express request by the Commission.
Mõlemal juhul saaks tähtaega pikendada vaid siis, kui parlament ja nõukogu ei esita selleks ettenähtud aja jooksul delegeerimisele vastuväiteid.
In both cases, the delegation could only be renewed if the Parliament and Council did not express any objections within a given deadline.
Delegeeritud volituste kasutamise kontrolli üldpõhimõtted
General principles for controlling the exercise of delegated power
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290 jätab seadusandjale vabaduse otsustada, millist kontrollimehhanismi või mehhanisme kehtestada.
Article 290 TFEU gives the Legislator the freedom to choose the control mechanism(s) to put in place.
Selles nimetatakse ainult näitena kaks sellist kontrollivahendit.
It mentions two such means of control purely by way of example.
Järeldus, et need kaks kontrollivahendit moodustavadki ammendava loendi, oleks vastuolus mitte ainult nimetatud lepingu artikli 290 sõnastuse, vaid ka selle alusfilosoofiaga, mille kohaselt seadusandja delegeerib tema enda rollile omased volitused ja peab seetõttu olema kindel, et saab säilitada nõuetekohase kontrolli nende kasutamise üle
To conclude that these two means of control form an exhaustive list would not only be contrary to the plain wording of Article 290 TFEU but would also be contrary to the underlying philosophy whereby the Legislator is delegating a power which is intrinsic to its own role and must therefore be sure of being able to retain proper control over its use
Samas küsimuses vt Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi uue rolli ja kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel ( P6_TA(2009)0373 ), lõige 68. .
See to the same effect Parliament's resolution of 7 May 2009 on Parliament's new role and responsibilities in implementing the Lisbon Treaty ( P6_TA(2009)0373 ), at paragraph 68. .
Samas tuleb seadusandja kehtestatud kontrollimehhanismide puhul järgida ühenduse õiguse teatavaid üldpõhimõtteid.
However, the control mechanisms set out by the Legislator must respect certain general principles of Union law.
Eelkõige peavad need mehhanismid:
In particular, they must:
· olema lihtsad ja kergesti mõistetavad;
· be simple and easily understandable,
· kaitsma õiguskindlust ;
· safeguard legal certainty,
· võimaldama komisjonil delegeeritud volitusi tulemuslikult kasutada ;
· enable the Commission to exercise the delegated power effectively , and
· võimaldama seadusandjal nõuetekohaselt kontrollida delegeeritud volituste kasutamist .
· enable the Legislator to monitor properly the use made of delegated power .
Delegeeritud volituste kasutamise kontrolli eritingimused
Specific conditions for controlling the exercise of delegated power
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõikes 2 esitatud kaht tingimust, vastuväiteid ja delegeerimise tagasivõtmist võib pidada kaheks kõige tavalisemaks võimaluseks komisjonile delegeeritud volituste kasutamist kontrollida.
The two conditions expressly mentioned in Article 290(2) TFEU, revocation and objection, may be regarded as the most usual ways to control the Commission's use of delegated powers.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 on esimese võimaliku tingimusena sätestatud, et parlament või nõukogu võib delegeerimise tagasi võtta.
Revocation by the Parliament or the Council is expressly provided for as a first possible condition under Article 290 TFEU.
Säte näitab selgelt, et delegeeritud volituste tagasivõtmiseks ei ole tarvis liidu seadusandliku võimu mõlema haru vahelist kokkulepet.
It is clear from that provision that agreement of both branches of the Union legislature is not necessary to revoke a delegation.
Õiguskindluse huvides tuleks tagasivõtmise puhul näidata, et see ei mõjuta enne tagasivõtmist vastu võetud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
A revocation should, for reasons of legal certainty, state that it does not affect the validity of delegated acts already adopted prior to this revocation.
(ii) Vastuväited ja varane vastuväidetest loobumine
(ii) Objection and early non-objection
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 on teise võimaliku tingimusena selgelt sätestatud parlamendi või nõukogu vastuväited.
Objection by the Parliament or the Council within a period set by the basic act is expressly provided for as a second possible condition under Article 290 TFEU.
Sättest nähtub selgelt, et üksikule delegeeritud õigusaktile vastuväite esitamiseks ei ole tarvis liidu seadusandliku võimu mõlema haru vahelist kokkulepet ning seega takistab selle jõustumist ka ainult ühe institutsiooni esitatud vastuväide.
It is clear from that provision that agreement of both branches of the Union legislature is not necessary to object to an individual delegated act and an objection from just one of the branches would thus prevent it from entering into force.
Vastuväidete esitamise õiguse kasutamine parlamendi poolt sõltub paratamatult tema parlamentaarsest rollist ja töökohtadest.
Parliament's exercise of the right of objection is necessarily conditioned by its parliamentary role and places of work.
Arvestades, et parlament tegeleb väga erinevate õigusaktidega, ei ole vajadust määrata kõigil puhkudel vastuväidete esitamiseks üht kindlat tähtaega.
Given the variety of legislation being dealt with by Parliament, it is not necessary to establish a fixed period for objection which would apply in all cases.
Samas peab tähtaeg olema nii pikk, et võimaldab volituste delegeerimise kasutamist tulemuslikult kontrollida.
However, the deadline must be sufficient to enable effective control of the delegation.
Õiguskomisjoni arvates tuleks nimetatud tähtaeg fikseerida igal üksikjuhul vastavas põhiõigusaktis ja tulevases horisontaalsetele küsimustele pühendatud ühiskokkuleppes tuleks määrata vastuväidete esitamise miinimumtähtaeg (vt alljärgnevat teksti).
The Committee on Legal Affairs considers that it should be fixed on a case-by-case basis in each basic act and that a minimum period for objection should be set in a future Common Understanding dealing with horizontal questions (see below).
Komisjon arvab, et lühendatud vastuväite esitamise tähtajaga kiirmenetlus tuleks põhiõigusaktis endas ette näha vaid väga erakorraliste juhtude, näiteks julgeolekuküsimuste ja humanitaarkriiside puhuks.
The Committee considers that an urgent procedure with a shorter period for objection contained in the basic act itself should be reserved for particularly exceptional cases only, for example when security matters or humanitarian crises are at stake.
Seejuures on ta seisukohal, valdaval enamikul juhtudel, kus delegeeritud õigusaktid tuleb kiiresti vastu võtta, saaks kasutada paindlikku varase vastuväidetest loobumise menetlust , mille kohaselt parlament ja nõukogu saaksid komisjoni taotluse põhjal ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vastuväite esitamise tähtaega lühendada.
It believes, however, that the vast majority of situations requiring the speedy adoption of delegated acts could be dealt with by a flexible procedure for early non-objection which could provide that the time-period for expressing an objection may be shortened by the Parliament and the Council, following a request by the Commission in duly justified cases.
(iii) Muud võimalikud tingimused
(iii) Further possible conditions
Eespool näidati, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290 jätab seadusandjale vabaduse otsustada, millist kontrollimehhanismi või mehhanisme kehtestada.
As stated above, Article 290 TFEU gives the Legislator the freedom to choose which control mechanism(s) to put in place.
Artikli 290 lõikes 2 esitatud kaks näidet, vastuväited ja delegeerimise tagasivõtmine on vaid illustreerivad ning võib ette kujutada ka muid viise kontrolli teostamiseks volituste delegeerimise üle, näiteks võivad parlament ja nõukogu iga delegeeritud õigusakti selgesõnaliselt heaks kiita või juba jõustunud delegeeritud õigusakte kehtetuks tunnistada.
The two examples enumerated in Article 290(2), objection and revocation, are therefore purely illustrative and one could envisage subjecting a delegation of power to other means of control, such as an express approval by Parliament and Council of each delegated act or a possibility of repealing individual delegated acts already in force.
(iv) Horisontaalsed küsimused
(iv) Horizontal questions
Käimasolevate arutelude käigus tekivad mitmed horisontaalset laadi praktilised ja õiguslikud küsimused, mida siinkohal maksab käsitleda.
Ongoing discussions raise several practical and legal points of a horizontal nature worth considering at this point:
Samuti peaks komisjon andma parlamendile juurdepääsu asjakohastele ettevalmistavatele koosolekutele, arvamuste vahetamistele ja konsultatsioonidele.
The Commission should also give Parliament access to related preparatory meetings, exchanges of views and consultations.
Nimetatud kohustused on eriti tähtsad finantsteenuste valdkonnas, kus seni on kohaldatud erimenetlusi.
These obligations are specifically important in the area of financial services, in which particular procedures have applied so far.
Komisjoni arvates on selline teabevahetus institutsioonidevaheliste suhete normaalne osa.
The Committee considers such exchange of information to be a normal part of inter-institutional relations.
Teavitamine peaks olema enesestmõistetav ning tulenema läbipaistvusest, viisakusest ja lojaalsest koostööst.
This should take place as a matter of course and out of transparency, courtesy and loyal cooperation.