natgillin/translations-raw huggingface dataset:
W. arvestades, et 12. ja 13. juunil 2007. aastal Luxembourgis toimunud justiits- ja siseministrite nõukogu istungil kutsuti komisjoni üles esitama võimalikult ruttu Eurodaci määruse muudatusettepanekut, et anda liikmesriikide politseile ja õiguskaitseasutustele ning Europolile teatavatel tingimustel ligipääs Eurodaci süsteemile – andmebaasile, mis algselt loodi kui Dublini määruse rakendamise vahend,
W. whereas the Justice and Home Affairs Council meeting in Luxembourg on 12 and 13 June 2007 invited the Commission to present as soon as possible an amendment to the Eurodac Regulation with the aim of enabling Member States' police and law-enforcement authorities, as well as Europol, to have access under certain conditions to Eurodac, a database which was conceived originally as a tool for implementing the Dublin Regulation,
Süsteemi tõhusus ja vastutuse jagamine
Eff iciency of the system and responsibility sharing
3. rõhutab uuesti tungivat vajadust parandada nii otsustusprotsessi kvaliteeti kui ka järjekindlust; on veendunud, et Euroopa varjupaigataotlejate tugiametil võiks olla kõnealuses kontekstis oluline roll, näiteks ühiste kõrgete standardite alase koolituse ja eksperttugirühmade pakkumise teel;
Reaffirms the urgent need for the improvement of both the quality and the consistency of the decision-making process; is convinced that a European Asylum Support Office could play a valuable role in this respect, for example in providing training to high common standards and through the provision of expert support teams;
8. kutsub komisjoni üles looma tähenduslikud kahepoolsed töösuhted selliste kolmandate riikidega nagu Liibüa, et lihtsustada koostööd ja tagada, et need kolmandad riigid täidavad oma rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi;
Calls upon the Commission to establish meaningful bilateral working relations with third countries such as Libya, in order to facilitate cooperation and ensure that such third countries meet their international legal obligations;
Taotlejate õigused
Rights of the claimants
10. palub komisjonil muuta Dublini määruse artikleid 19 ja 20 vastuvõtmise ja tagasivõtmise kohta, et anda taotlejatele automaatne peatava toimega edasikaebamise õigus otsuse puhul määrata Dublini määruse alusel vastutavaks teine liikmesriik;
Asks the Commission to amend Articles 19 and 20 of the Dublin Regulation on 'taking charge and taking back', so as to provide applicants with an automatic suspensory right of appeal against a decision to transfer responsibility to another Member State under the Dublin Regulation;
12. on seisukohal, et parandada tuleb liikmesriikidevahelist üleandmisalast teabevahetust, eriti üleviidavate isikute eriarstiabi vajaduste puhul;
Considers that information-sharing on transfers between Member States should be improved, especially with respect to special medical care needed for the transferees;
Perekonna taasühinemine ja lapse huvide esikohale seadmise põhimõte
Family reunification and the principle of the best interest of the child
19. palub komisjonil Dublini määruses selgesõnaliselt välja tuua, et Dublini määrusega hõlmatud varjupaigataotlejatel on õigus samasugustele vastuvõtutingimustele kui muudel varjupaigataotlejatel vastavalt vastuvõtudirektiivi artikli 3 lõikele 1, kus on sätestatud üldeeskirjad varjupaigataotlejate materiaalsete vastuvõtutingimuste, tervishoiu, liikumisvabaduse ja alaealiste koolikohustuse kohta;
Asks the Commission to state explicitly in the Dublin Regulation that Dublin claimants are entitled to the same reception conditions as other asylum seekers, in accordance with the Reception Directive, Article 3(1) of which lays down general rules notably on material reception conditions, health care, freedom of movement and the schooling of minors;
Humanitaarklausel ja suveräänsusklausel
Humanitarian and Sovereignty Clauses
23. väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle täpsustada rohkem suveräänsusklausli kohaldamisega seonduvaid asjaolusid ja menetlusi, eriti varjupaigataotleja nõusoleku tingimuse lisamiseks;
Welcomes the Commission's intention to better specify the circumstances and procedures for applying the Sovereignty clause, notably in order to introduce the condition of the asylum-seeker's consent;
Andmete kogumine ja Eurodac
Data-collection and Eurodac
II Dublini määruse põhisätete meeldetuletus
R eminder of the main provisions laid down in the Dublin I I Regulation
18. veebruaril 2003. aastal võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, mis moodustab koos oma rakendusmääruse
On 18 February 2003 the Council adopted Regulation (EC) No 343/2003 establishing the criteria and mechanisms for determining the Member State responsible for examining an asylum application, which – together with its implementing regulation
Komisjoni 2. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1560/2003, ELT L 222, 5.9.2003. ja Eurodaci määrusega
Commission Regulation (EC) No 1560/2003 of 2 September 2003, OJ L 222, 5.9.2003. and the Eurodac regulation
Kõnealust süsteemi kohaldatakse praegu 27 liikmesriigi, Norra ja Islandi suhtes ning süsteem laieneb peatselt ka Šveitsile ja Lichtensteinile.
This system currently applies to the 27 Member States and to Norway and Iceland, and it is soon to be extended to Switzerland and Liechtenstein.
Süsteemi eesmärk on tagada, et varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutaks alati üks (ja ainult üks) liikmesriik, ning võidelda varjupaigataotlejate ringlemise, sekundaarse rände ja mitmekordse taotluse esitamise (meelepärase varjupaiga otsimise) vastu.
The system (which is supposed to ensure that there is always one Member State – and one only – responsible for considering any given application) is designed in particular to curb the phenomenon of 'refugees in orbit', secondary migration and multiple applications (what is commonly known as 'asylum-shopping').
Süsteemi aluseks on järgmised kriteeriumid tähtsuse järjekorras:
It is based upon the following hierarchy of criteria (Chapter III):
Perekonna taasühinemise põhimõtte alased kriteeriumid.
Criteria relating to the principle of family reunification
Elamisloa või viisa väljastamise kriteeriumid.
Criteria relating to the issue of residence permits or visas
Liikmesriigi territooriumile ebaseaduslikult sisenemise või seal ebaseaduslikult viibimisega seotud kriteeriumid.
Criteria relating to illegal entry on to, or illegal residence within, the territory of a Member State
Liikmesriigi territooriumile seaduslikult sisenemise kriteeriumid.
Criteria relating to legal entry on to the territory of a Member State.
Dublini määrusel on muu hulgas kaks kaalutlusotsusest sõltuvat sätet, mis annavad süsteemile vajaliku paindlikkuse.
The Dublin Regulation also includes two discretionary provisions which ensure that the system has the requisite degree of flexibility.
Need on nn suveräänsusklausel, mis võimaldab liikmesriigil läbi vaadata varjupaigataotlus isegi juhul, kui määruses sätestatud kriteeriumide kohaselt ei vastuta ta sellise läbivaatamise eest (artikli 3 lõige 2), ja humanitaarklausel, mis võimaldab liikmesriigil juhul, kui ta määruses sätestatud kriteeriumide kohaselt varjupaigataotluse läbivaatamise eest ei vastuta, vaadata eeskätt perekondlikest või kultuurilistest kaalutlustest lähtudes taotlus läbi teise liikmesriigi palvel (artikkel 15).
These are the 'sovereignty clause' - which enables a Member State to examine an application for asylum even if such examination is not its responsibility under the criteria laid down in the Regulation (Article 3(2)) - and the humanitarian clause, which enables a Member State (even if it is not responsible for dealing with an application pursuant to the criteria set out in the Regulation) to examine that application at the request of another Member State on the basis of family or cultural considerations (Article 15).
Dublini määrusega kehtestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtmise ja tagasivõtmise mehhanismid (V peatükk) ning esitatakse ka halduskoostööalased sätted (VI peatükk).
The Dublin Regulation establishes mechanisms for the taking charge and the taking back of asylum-seekers (Chapter V) and it includes provisions relating to administrative cooperation (Chapter VI).
Määruse artiklis 28 sätestatakse, et hiljemalt kolme aasta möödudes määruse jõustumisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse kohaldamist käsitleva aruande ja vajaduse korral muudatusettepanekud.
Pursuant to Article 28 of the Regulation, the Commission shall report - at the latest three years after the entry into force of the Regulation - to the European Parliament and the Council on the application of the Regulation and, where appropriate, shall propose any necessary amendments.
Käesolev raporti projekt käsitlebki kõnealust hindamist.
This own-initiative report is in response to the Commission's evaluation.
Metoodikaga seotud probleemid
Methodology problems
Komisjoni hindamisaruannet lugedes põrkus raportöör kokku mitmesuguste probleemidega, mis muutsid tema ülesande keeruliseks.
In reading the Commission's evaluation, your rapporteur came up against a variety of problems which made her task an arduous one.
Isegi komisjoni hindamisaruande ja selle lisa hoolikal lugemisel ei suutnud raportöör alati tuvastada komisjoni loogikat lõppjäreldusteni jõudmisel, mis on muu hulgas üsna kasinad, sest nad moodustavad hindamisaruandest üksnes kümmekond rida.
Not even an assiduous reading of the evaluation report and of the annex thereto enabled her at all times to follow the line of argument pursued by the Commission in its conclusions (which are in any case fairly insubstantial, since they comprise merely ten or so lines from the report which have been extracted from the Commission's evaluation.
Seejuures on huvitav märkida, et rohkem kui 50 lehekülje pikkune lisa sisaldab sissejuhatust, kus esitatakse neli kriteeriumi, millele komisjon Dublini süsteemi „tõhususe hindamisel” toetus
In this connection it is interesting to note that the annex - which comprises over 50 pages - contains an introduction (in which the four criteria taken as a basis by the Commission for 'measur[ing]' the performance' of the Dublin system
SEK (2007) 742, lk 7. , kuid puudub igasugune kriteeriumide süstemaatiline analüüs ja eelkõige lõppjäreldus.
SEC (2007) 742, p.7. are set out) but no systematic analysis of those criteria and in particular no conclusion.
Kõnealuses olukorras pidi raportöör ise komisjoni määratletud kriteeriume hindama, et kujundada oma arvamus süsteemi tõhususe kohta.
In these circumstances your rapporteur has herself had to try to evaluate the Commission's criteria in order to gauge the effectiveness of the system.
Esimeseks kriteeriumiks oli uurida, kas Dublini süsteem on täitnud määruse preambulis selgelt määratletud eesmärgid .
The first criterion involved considering ' whether the application of the Dublin system has fulfilled its objectives, which are clearly indicated in the preamble of the Dublin Regulation .'
Oma aruandes teatab komisjon lõppjäreldusena, et „Dublini süsteem, mille eesmärk on eelkõige selge ja toimiva süsteemi loomine varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramiseks, on üldiselt täitnud oma ülesanded”
In its report the Commission announces in its conclusions that 'overall, the objectives of the Dublin system, notably to establish a clear and workable mechanism for determining responsibility for asylum applications, have, to a large extent, been achieved
KOM (2007) 299 lõplik, lk 13. .
COM (2007) 299 final, p.13. .'
Arvestades puudujääkide hulka, mille komisjon oma aruandes suure asjakohasusega välja toob, ja täpsustusi, mida komisjon õigustatult määruse sätetes teha kavatseb, on selline väide, mis on piisavalt ebamäärane, nii et seda on raske vaidlustada, siiski üllatav.
Given the number of shortcomings which the Commission very judiciously highlights in its evaluation and the number of clarifications which it rightly intends to incorporate into the provisions of the Regulation, such a statement (which, incidentally, is too vague to be easily challenged) is nonetheless surprising.
Mis puudutab varjupaigataotlejate ringluse ja meelepärase varjupaiga valimise vastu võitlemist, mida lisa ühes teises osas nimetatakse Dublini süsteemi peamise eesmärgina, siis ei paista see võidukas olevat, sest mitmekordsete varjupaigataotluste esitamise arv kasvas 7 %lt 2003. aastal 16 %le 2005. aastal, ning see sunnib ka komisjoni järeldama, et Dublini süsteem ei ole kõnealuse küsimuse puhul avaldanud hoiatavat mõju
With regard to action to combat the phenomena of 'refugees in orbit' and 'asylum-shopping' (which are regarded in another part of the annex as one of the main objectives of the Dublin system), this does not appear in all cases to have been successful, since the percentage of multiple applications increased from 7% in 2003 to 16% in 2005, which leads the Commission itself to conclude that the Dublin system has not had the expected deterrent effect
Seetõttu tuleks edasi kaaluda, miks süsteem ei tööta.
Therefore there is a need for further consideration as to why the system is not working.
Komisjoni poolt määratletud teine kriteerium käsitles küsimust, kas Dublini määrus on lahendanud teatavad Dublini konventsiooni rakendamisel ilmnenud probleemid , täpsemalt varjupaigataotluste läbivaatamise ajavahemiku pikkuse, perekondade taasühinemise ja süsteemi üldise tõhususe eelkõige tegelike üleandmiste valdkonnas .
The second criterion adopted by the Commission was concerned with establishing ‘ whether the Dublin Regulation has addressed some of the particular problems noted in the application of the Dublin Convention . .. namely , time limits for request-processing, family uni fication and the system’s overall efficiency, in particular the implementation of transfers. ’
Oma aruandes märgib komisjon, et üleandmistega seotud probleemne olukord, kus tegelikult teostatakse vaid kolmandik üleandmistest, on süsteemi tõhusal rakendamisel peamiseks takistuseks
In its report the Commission points out that the problem of transfers (of which only about one-third actually take place) constitutes one of the main obstacles to the effective implementation of the system
40 180 vastuvõetud taotlusest teostati ajavahemikul september 2003 – detsember 2005 üleandmine üksnes 16 842 juhul. .
Although 40,180 applications were accepted, only 16,842 transfers took place between September 2003 and December 2005. .
Mis puudutab määruse esimese kriteeriumina esitatud perekondade taasühinemist, siis tundub see olevat rohkem teoreetiline kui tegelik võimalus, sest komisjon osutab lisas, et määruse asjaomaseid sätteid kohaldatakse väga harva
As regards family reunification (which is listed as the first criterion in the Regulation), this would appear to be more theoretical than real, since the Commission states in the Annex that the relevant provisions of the Regulation are only ‘very rarely applied
Neid kahte punkti arvesse võttes näib seega, et teine kriteerium ei ole täielikult täidetud.
Where these two points are concerned it would thus appear that the second criterion has not been entirely met.
Kolmas kriteerium käsitles konkreetselt tegelike üleandmiste arvu , nende üllatuslikult väike arv näitab süsteemi puudujääke ja seda tuleks täpsemalt selgitada.
The third criterion was specifically concerned with the number of effective transfers , the surprisingly low rate of which is indicative of the shortcomings in the system and should be explained more clearly.
Neljas kriteerium puudutas Dublini süsteemi mõju eri liikmesriikide varjupaigasüsteemidele , analüüsi eesmärk oli teha kindlaks, kas süsteem soosis või kahjustas teatavaid liikmesriike.
The fourth criterion was concerned with ‘ the influence of the Dublin system on the individual asylum systems of Member States ’, the purpose of the analysis being to determine whether the Dublin system benefited certain Member States or put them at a disadvantage.
Raportööri arvates tuleks komisjoni teostatud neljanda kriteeriumi alasesse „Dublini süsteemiga seotud liikumiste” analüüsi suhtuda mitmel põhjusel ettevaatlikult.
In the rapporteur’s view the Commission’s analysis of the ‘Dublin flows’ (which relates to this fourth criterion) is to be questioned on various grounds.
Esiteks, nagu ka komisjon ise lisas tunnistab, on liikmesriikide esitatud statistilised andmed väga raskesti võrreldavad
Firstly (as the Commission itself states in the Annex), there are disparities in the statistical data provided by the Member States
Teisalt toetub komisjon oma Dublini süsteemiga seotud liikumiste hindamises tegelikele üleandmistele ja mitte heakskiidetud üleandmistele (mida tegelikkuses ei teostatud).
6. : for example, certain Member States count an entire family as a single case, whereas others count each individual member of the family.
Kui aga kõnealust üleandmismehhanismi oleks järgitud, tooks see kaasa varjupaigataotlejate arvu märkimisväärse tõusu teatud piiririikides, nagu komisjon isegi tunnistab.
Secondly, the Commission bases its evaluation of Dublin flows on actual transfers and not on transfers accepted but not carried out - yet as the Commission itself admits, proper operation of the transfer mechanism would lead to a significant increase in the number of applicants in certain border countries.
Lõpetuseks, nagu ka komisjon oma aruandes selgelt osutab, on Eurodaci andmebaasis registreeritud ebaseaduslike sisserändajate arv „üllatavalt väike”
Lastly, as the Commission makes clear in its evaluation, it would appear - in view of the ‘surprisingly low’ number of illegal entrants registered in the Eurodac database
KOM (2007) 299 lõplik, lk 9. ja kõik liikmesriigid ei täida liidu piiril kohustust võtta kõikidelt ebaseaduslikelt sisserändajatelt sõrmejäljed.
COM (2007) 299 final, p.
Kuid Eurodaci süsteemi registreeritud andmed on nii ühe Dublini määruse kriteeriumi kohaldamiseks kui ka süsteemi ja selle mõjude kriitiliseks ja objektiivseks hindamiseks vältimatult vajalikud.
9. - that the obligation to fingerprint all illegal entrants at the EU’s external borders is not complied with by all the Member States.
Kõnealuses olukorras näib raportöörile, et komisjoni aruandes esitatud hinnang „kuigi paljud eeldasid, et enamik varjupaigataotlejaid antakse üle välispiiri ääres asuvatele liikmesriikidele, jagunevad arvud üldiselt piiriäärsete ja muude liikmesriikide vahel üsna võrdselt” toetub ebakindlale alusele.
However, the data registered on Eurodac are essential not only to the application of one of the Dublin criteria but also to any critical, objective evaluation of the functioning and the repercussions of the system.
Seda enam, et komisjonipoolne välispiiri ääres asuvate liikmesriikide ja muude liikmesriikide eristamine, nagu raportöör veenduda võis, ei järgi mingeid elementaarsed geograafilisi andmeid, sest Soome, millel on ligi 1300 km ulatuses ühist piiri Venemaaga, liigitab komisjon ilma välispiirita riikide hulka
In these circumstances the rapporteur takes the view that the statement made by the Commission in its evaluation to the effect that ‘ contrary to a widely shared supposition that the majority of transfers are directed towards the Member States located at an external border, it appears that the overall allocation between border and non-border Member States is actually rather balanced ’ is based on somewhat shaky foundations, especially since the distinction made by the Commission between the ‘States located on an external border’ and the others is based (as your rapporteur has ascertained) on criteria which contradict basic geography, since Finland in particular (whose border with Russia is nearly 1300 kilometres long) is included amongst the countries with no external border
Välispiiri ääres asuvateks liikmesriikideks loetakse riigid, millel on maismaapiir kolmandate riikidega ja rändesurvele avatud merepiir: Eesti, Leedu, Läti, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Ungari, Rumeenia, Bulgaaria, Itaalia, Hispaania, Malta, Kreeka, Portugal ja Küpros.
Countries which have land borders with non-EU countries and ones which have maritime borders exposed to migratory pressures are regarded as countries with external borders : Estonia, la Lithuania, Latvia, Poland, Slovakia, Slovenia, Hungary, Romania, Bulgaria, Italy, Spain, Malta, Greece, Portugal and Cyprus.
Ilma välispiirita riikideks loetakse Rootsi, Norra, Island, Taani, Iirimaa, Ühendkuningriik, Madalmaad, Saksamaa Liitvabariik, Belgia, Luksemburg, Prantsusmaa, Austria, Tšehhi Vabariik, Soome. .
The following countries are deemed to have no external borders : Sweden, Norway, Iceland, Denmark, Ireland, the United Kingdom, the Netherlands, the Federal Republic of Germany, Belgium, Luxembourg, France, Austria, the Czech Republic and Finland. .
Kokkuvõttes näib, et komisjoni hindamise optimistlik lõppjäreldus, mille kohaselt „Dublini süsteem ... on üldiselt täitnud oma ülesanded”, lähtub pigem süsteemi suhtes võetud pooldavast seisukohast, mida võib kas jagada või mitte, kui rangest analüüsist, mida on raske teha, sest kättesaadavad andmed on raskesti võrreldavad ja lünklikud.
To summarise, it would appear that the optimistic conclusion drawn by the Commission from its evaluation (namely, that ‘the objectives of the Dublin system ... have, to a large extent, been achieved’ ) is based more on a favourable bias towards the system (which one may or may not share) than on a r igorous analysis (which would in any case be difficult to carry out on account of the gaps and the disparities in the data available).
Ettepanekud määruse muutmiseks
Proposed amendments to the Regulation
Komisjoni tuvastatud probleeme arvesse võttes teeb raportöör ettepaneku, et täpsustataks või muudetaks järgmisi süsteemi aspekte:
On the basis in particular of the problems unearthed by the Commission, your rapporteur suggests that the following aspects of the system should be clarified or modified:
Tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte järgimine: iga varjupaigataotlus tuleb põhjalikult läbi vaadata ja ühtegi toimikut ei või menetluslikel põhjustel lõpetada ilma kõnealuse läbivaatamiseta.
Observance of the basic principle of non-refoulement : all requests must be examined in detail and no file may be closed for 'procedural' reasons unless such an examination has been carried out.
Varjupaigataotlejad peavad saama kogu kasuliku teabe Dublini süsteemi kohta neile arusaadavas keeles ja neil peab kogu menetluse vältel olema juurdepääs õigusabile; neil peab muu hulgas olema peatava toimega edasikaebamise õigus igasuguse üleandmisotsuse puhul.
Applicants must receive all relevant information concerning the Dublin system in a language which they understand and they must have access to legal aid throughout the procedure; they must also have the right to a suspensory appeal against any transfer decision.
Alaealiste vanuse määramise kriteeriumid tuleb ühtlustada ja alaealisi tuleks üle anda ainult erandjuhul ja siis, kui see on nende huvides; neil peab üleandmise korral olema nõuetekohane esindaja ja saatja kogu üleandmisprotsessi vältel, et hoida ära laste kaotsiminek.
The criteria for determining the age of minors should be harmonised and minors should not be transferred other than in exceptional cases, if doing so is in their interest; they should be duly accompanied and represented during transfer, in order to ensure that they do not go missing.
Perekonna määratlust tuleb laiendada ja võtta rohkem arvesse varjupaigataotlejate õigustatud huve; perekonna taasühinemist käsitlevaid sätteid tuleks laiendada täiendavat kaitset saanud või taotlevatele isikutele.
The definition of the family should be broadened, so that greater account can be taken of applicants' legitimate interests; the provisions relating to family reunification should be extended to the applicants for (or the beneficiaries of) subsidiary protection.
Humanitaarklausli teatavad sätted tuleks muuta kohustuslikuks, eelkõige eriti katsetute isikute puhul.
Consideration should be given to making certain provisions of the humanitarian clause mandatory, particularly in the case of especially vulnerable people.
Suveräänsusklauslit ei tohiks aktiveerida ilma varjupaigataotleja nõusolekuta.
The sovereignty clause should not be activated without the applicant's consent.