natgillin/translations-raw huggingface dataset:
II peatükk – Lubatud toiduensüüme käsitlev ühenduse loetelu
Chapter II - Community list of approved food enzymes
Kõigi toiduensüümide ja nende toidus kasutamise puhul hinnatakse ohutust, tehnoloogilist vajadust, kasulikkust tarbijale ja seda, et kasutamine ei vii tarbijat eksitusse.
All food enzymes and their use in food will be evaluated for safety, technological need, benefit to the consumer and to ensure that the consumer is not misled by their use.
Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) viib vastavalt riski juhtimise ja ohu hindamise eraldamise otsusele läbi ohutuse hindamise.
In line with the decision to separate risk management and risk assessment, the European Food Safety Authority (EFSA) will carry out the safety evaluations.
Toiduensüümi kandmist ühenduse loetelusse kaalub komisjon EFSA arvamuse põhjal, võttes arvesse teisi üldkriteeriume (tehnoloogiline vajadus, tarbijaga seotud aspektid).
The inclusion of a food enzyme in the Community list will be considered by the Commission on the basis of the opinion from EFSA, taking into account the other general criteria (technological need, consumer aspects).
Iga kehtivasse loetelusse kantud toiduensüümi puhul tuleb kehtestada spetsifikatsioonid, sealhulgas toiduensüümi puhtuse ja päritolu kriteeriumid.
For every food enzyme included in the positive list specifications, including the criteria relating to the purity and the origin of the food enzyme, are to be laid down.
III peatükk – Märgistamine
Chapter III - Labelling
Kavandatava määrusega kehtestatakse valmistajale või otse tarbijale müüdavate toiduensüümide märgistamise nõuded.
The proposed Regulation will introduce labelling requirements for food enzymes sold to the manufacturer or directly to the consumer.
Märgistamise eesmärgil tuleb toidus kasutatavaid ensüüme sarnaselt lisaainetele käsitada toidu koostisosana vastavalt toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevale direktiivile 2000/13/EÜ.
For the purpose of labelling, enzymes used in food should be considered as ingredients in a similar way to additives in accordance with Directive 2000/13/EC relating to the labelling, presentation and advertising of foodstuffs.
Toiduensüüme kasutatakse enamasti abiainetena, s.t need esinevad toiduainetes jääkproduktina, kui neid üldse on, ja need ei avalda valmistootele mingisugust tehnoloogilist mõju.
In most cases food enzymes will be used as processing aids, i.e. they will be present in food in the form of a residue, if at all, and will have no technological effect on the finished product.
Arvestades seda, et hinnatakse kõigi toiduensüümide ohutust, on tehtud ettepanek vabastada märgistamisest abiainetena kasutatavad toiduensüümid.
Taking into account that all food enzymes will be assessed for their safety, it is proposed that food enzymes which are used as processing aids should be exempted from labelling.
Toiduensüümid, millel on valmistoidus tehnoloogiline funktsioon, märgistatakse nende funktsiooni (nt stabilisaator jne) ja konkreetse nimetusega.
Food enzymes used to exert a technological function in the final food will be labelled with their function ( e.g. stabiliser, etc) and specific name.
IV peatükk – Menetlussätted ja rakendamine
Chapter IV - Procedural provisions and implementation
Vajaduse korral nähakse ette toiduensüümide tootjate või kasutajate kohustus teavitada komisjoni igasugustest uutest andmetest, mis võivad mõjutada toiduensüümi ohutuse hindamist.
Wherever necessary, producers or users of food enzymes will be obliged to inform the Commission of any new information which may affect the safety assessment of the food enzyme.
Komisjon võtab määrusega kavandatud meetmete rakendamiskorra vastu vastavalt nõukogu otsusega 1999/468/EÜ ettenähtud regulatiivkomitee menetlusele.
Implementation of the measures proposed in the Regulation will be effected by the Commission in accordance with the regulatory procedure laid down in Council Decision 1999/468/EC.
V peatükk – Ülemineku- ja lõppsätted
Chapter V -Transitional and final provisions
Kuna mitmed toiduensüümid on juba ühenduse turul, peab ühenduse kehtivale loetelule üleminek olema sujuv ega tohi seada ensüümitootjatele ebaõiglasi tingimusi.
Since many food enzymes are already on the market in the Community, the transition to a Community positive list should be smooth and should not lead to unfair conditions for enzyme producers.
Seetõttu on ettepanekuga nähtud taotluste esitamiseks ette esialgne 24kuuline periood pärast ühise menetluskorra määrusega ettenähtud rakendusmeetmete kohaldamise kuupäeva.
Therefore, the proposal provides for an initial period of 24 months, after the date of application of the implementing measures foreseen in the common procedure Regulation, during which applications can be submitted.
Ühenduse loetelu väljatöötamine toimub üheastmelise menetlusena pärast seda, kui toiduohutusamet on avaldanud arvamust kõigi toodete kohta, mille suhtes on 24kuulise perioodi jooksul esitatud piisavalt andmeid.
The establishment of the Community list will take place in a single-step procedure after the EFSA has expressed opinions on all products for which sufficient information has been submitted during the 24-month period.
Ühenduse loetelu väljatöötamiseni võib toiduensüüme ja toiduensüümide abil valmistatavat toitu turule viia ja kasutada vastavalt olemasolevatele siseriiklikele eeskirjadele.
Until such time as the Community list has been established, food enzymes and food produced with food enzymes may be placed on the market and used in accordance with existing national rules.
Üleminekuaeg on ette nähtud ka kavandatavate märgistamise nõuete osas.
A transitional period is also laid down for the proposed labelling requirements.
Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika järgi on selge, et õiguslikku alust ei valita ühenduse õiguslooja äranägemisel, vaid see peab põhinema objektiivsetel teguritel, mida kohus saab kontrollida
It is clear from settled case-law of the Court of Justice that the choice of legal basis is not at the discretion of the Community legislator but must be determined by objective factors which can be subject to judicial review
Otsus kohtuasjas C-300/89: Komisjon v . nõukogu, EKL 1991, lk I–287, punkt 10 ja otsus kohtuasjas C-42/97: Euroopa Parlament v. nõukogu, EKL 1999, lk I-869, punkt 36. .
Case C-300/89, Commission v. Council [1991] ECR I-287, para.
Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale on asutamislepingu üldine artikkel piisav õiguslik alus ka siis, kui kõnealuse meetmega üritatakse lisaks põhieesmärgile saavutada ka asutamislepingu konkreetse artikliga taotletud eesmärki
Furthermore, the decisive factor should be the main object of a measure
Otsus kohtuasjas C-377/98: Madalmaad v .
Case C-377/98, Netherlands v. European Parliament and Council [2001] ECR I-7079, para.
Euroopa Parlament ja nõukogu, EKL 2001, lk I–7079, punktid 27–28; otsus kohtuasjas C-491/01: British American Tobacco (Investments) ja Imperial Tobacco , EKL 2002, lk I–11453, punktid 93–94. .
Case C-377/98 Netherlands v. European Parliament and Council [2001] ECR I-7079, paras 27-28; Case C-491/01 British American Tobacco (Investments) and Imperial Tobacco [2002] ECR I-11453, paras 93-94. .
Eespool toodut silmas pidades tuleb kindlaks teha, kas esildatud määruse sobiv õiguslik alus peaks olema ainult EÜ asutamislepingu artikkel 95 või artikkel 95 koos artikliga 153.
In the light of the above, it is to be established whether Article 37 together with Article 95, Article 95 alone or Article 95 together with Article 153 of the EC Treaty should constitute the proper legal basis of the proposed regulation.
Artikli 37 osas tuleb märkida, et kuigi seda artiklit mainitakse esildatud määruse preambuli esimeses volituses, mainitakse seletuskirjas õigusliku alusena ainult artiklit 95.
As far as Article 37 , is concerned, it is noted that, even though that article is mentioned in the first citation in the preamble to the proposed regulation, the explanatory memorandum mentions only Article 95 as the legal basis.
Kui lisaks tuleb võtta arvesse, et ainsad juhud, kus põllumajandustooteid positiivselt mainitakse on tõesti väga kõrvalised, nimelt põhjendustes 7
When in addition, it is considered that the only positive mentions of agricultural products are very ancillary indeed, namely in recitals 7
Mõned toiduensüümid on lubatud spetsiifiliseks kasutamiseks, näiteks puuviljamahlades ja teatavates sarnastes toodetes ning teatavates inimtoiduks ja mõnedeks lubatud veinivalmistustavadeks ning -menetlusteks ette nähtud piimavalkudes.
Some food enzymes are permitted for specific uses, such as in fruit juices and certain similar products and certain lactoproteins intended for human consumption and for certain authorised oenological practices and processes.
Neid toiduensüüme tuleks kasutada vastavalt käesolevale määrusele ja asjaomaste ühenduse õigusaktide erisätetele.
Those food enzymes should be used in accordance with this Regulation and with the specific provisions laid down in the relevant Community legislation.
Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/112/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta, nõukogu 25. juuli 1983. aasta direktiivi 83/417/EMÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud piimavalkudega (kaseiini ja kaseinaatidega) seotud liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta ning nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta. ja 16
Council Directive 2001/112/EC of 20 December 2001 relating to fruit juices and certain similar products intended for human consumption, Council Directive 83/417/EEC of 25 July 1983 on the approximation of the laws of the Member states relating to certain lactoproteins (caseins and caseinates) intended for human consumption and Council Regulation (EC) No 1493/1999 of 17 May 1999 on the common organisation of the market in wine should therefore be amended accordingly. and 16
Need ained on toiduensüümid ja need peaksid kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse.
Those substances are food enzymes and they should fall within the scope of this Regulation.
Seetõttu tuleks need määruste (EÜ) nr 1493/1999 ja nr 1622/2000 kohaselt veinis kasutamiseks kanda samuti ühenduse loetelusse, kui see koostatakse. , ning põhjenduses 4 on selgelt öeldud, et „toiduensüümidena ei tuleks käsitada selliste toiduainete nagu juustu ja veini tootmiseks traditsiooniliselt kasutatavaid mikroorganismide kultuure, mis võivad sisaldada ensüüme, kuid mida ei kasutata spetsiaalselt ensüümide tootmiseks”, on raske mõista, kuidas artikkel 37 saaks olla õiguslik alus.
They should therefore be also added to the Community list when it is drawn up for their use in wine in accordance with Regulation (EC) No 1493/1999 and Regulation (EC) No 1622/2000. , and that recital 4 makes it clear that "Microbial cultures traditionally used in the production of food, such as cheese and, wine and which may contain enzymes but are not specifically used to produce them should not be considered food enzymes", it is hard to see how Article 37 could constitute the legal basis.
Seega, võttes arvesse esildatud määruse rõhuasetust siseturule ja tervisekaitsele, nagu osutatakse põhjendustes 1, 2 ja 3
Consequently, given the proposed regulation's emphasis on the internal market and the protection of health as evinced in recitals 1, 2 and 3
(1) Ohutu ja tervisliku toidu vaba liikumine on siseturu oluline aspekt ning aitab märkimisväärselt kaasa kodanike tervise ja heaolu parandamisele ning nende sotsiaalsete ja majanduslike huvide kaitsmisele.
(1) The free movement of safe and wholesome food is an essential aspect of the internal market and contributes significantly to the health and well-being of citizens, and to their social and economic interests.
(2) Ühenduse poliitika elluviimisel tuleks tagada inimeste elu ja tervise kõrgetasemeline kaitse.
(2) A high level of protection of human life and health should be assured in the pursuit of Community policies.
Seetõttu on vaja vastu võtta ühenduse eeskirjad ensüümide toidus kasutamisega seotud siseriiklike õigusnormide ühtlustamiseks . , tuleb märkida, et artiklit 37 ei saa käsitleda ühise õigusliku alusena pretsedendiõiguses sätestatud kriteeriumide järgi.
It is therefore necessary to adopt Community rules harmonising national provisions relating to the use of enzymes in foods. , it is considered that Article 37 does not qualify as joint legal basis on the basis of the criteria laid down in the case-law.
Tuleks täheldada ka, et artiklid 37 ja 95 ei tundu olevat kooskõlas – kui esimene neist sätestab ainult konsulteerimise Euroopa Parlamendiga, siis teine sätestab kaasotsustamismenetluse.
It should also be observed that Article 37 and Article 95 do not seem to be compatible - the former provides for the mere consultation of Parliament whilst the latter provides for the codecision procedure.
Mis puudutab küsimust, kas artikli 153 võib lisada artikli 95 õiguslikule alusele, on vaieldamatu, et esildatud määruses käsitletakse tarbijate tervise kaitset ning nende sotsiaalseid ja majanduslikke huvisid, mida mainitakse artiklis 153.
When it comes to the question whether Article 153 may be added to the legal basis of Article 95, it is undeniable that the proposed regulation is concerned with the protection of the health of consumers and with their social and economic interests, of which mention is made in Article 153.
On tõepoolest võimalik näha, et need kaks eesmärki – siseturu ja tarbijakaitse saavutamine artikli 153 tähenduses – on tasakaalus ning seetõttu võib mõlemat õiguslikku alust kasutada.
It is indeed possible to take the view that the two aims of achieving the internal market and consumer protection within the meaning of Article 153 are equally balanced and that therefore both legal bases may be used.
Arvestades aga artikli 153 lõike 3 punkti a sõnastust, mis sätestab, et ühendus aitab kaasa muuhulgas tarbijate tervise ja nende majanduslike huvide kaitsmise eesmärgi saavutamisele meetmetega, mis on võetud artikli 95 põhjal seoses siseturu väljakujundamisega, ei ole tegelikku vajadust kaaluda, kas pakutud meetmel on “mitu üheaegset eesmärki, mis on omavahel lahutamatult seotud, ilma et üks oleks teistega võrreldes teisejärguline või kaudne”, kuna artiklit 95 võib kasutada õigusliku alusena juba üksi seetõttu, et kõnealuse artikli lõikes 3 sätestatakse, et tarbijakaitset puudutavates siseturu meetmetes tuleb võtta aluseks kaitstuse kõrge tase, või seetõttu, et artiklis 153 viidatakse selgesõnaliselt artiklile 95.
However, in view of the wording of paragraph 3(a) of Article 153, which provides that the Community shall contribute to the attainment of the objective of, i nter alia , protecting the health and economic interests of consumers through measures adopted pursuant to Article 95 in the context of the completion of the internal market, there is, strictly speaking, no need to consider whether the proposed measure has "several contemporaneous objectives which are indissolubly linked with each other without one being secondary and indirect in respect to the others", since Article 95 may be used as the legal basis by itself, either on the ground that paragraph 3 of that article provides that internal market measures concerning consumer protection are to take as a base a high level of protection or on the ground of the explicit reference made to Article 95 in Article 153.
Artiklid 95 ja 153 on oma olemuselt kooskõlas ning artikli 153 lisamisel ei ole sisulist ega protseduurilist mõju.
Articles 95 and 153 are intrinsically compatible and the addition of the latter article has no procedural or substantive implications.
Järelikult kui meetmega üritatakse – nagu kõnealusel juhul – saavutada võrdsel määral tarbijakaitse eesmärke ning samal ajal siseturu väljakujundamisega seotud eesmärke, võib selle õigusliku alusena turvaliselt kasutada artikleid 95 ja 153.
Accordingly, where, as in this case, a measure seeks to attain consumer protection objectives in equal measure and at the same time as objectives relating to the completion of the internal market, it may be safely based on both Article 95 and Article 153.
Seega otsustas õiguskomisjon 2. mai 2007. aasta koosolekul ühehäälselt
At its meeting of 2 May 2007 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Lõpphääletuse ajal olid kohal: Giuseppe Gargani (esimees), Cristian Dumitrescu, Francesco Enrico Speroni (aseesimees), Manuel Medina Ortega (arvamuse koostaja), Sharon Bowles, Mogens N.J. Camre, Carlo Casini, Bert Doorn, Monica Frassoni, Klaus-Heiner Lehne, Eva Lichtenberger, Antonio Masip Hidalgo, Aloyzas Sakalas, Gary Titley, Jaroslav Zvěřina. soovitada järgmist:
The following were present for the final vote: Giuseppe Gargani (chairman), Cristian Dumitrescu, Francesco Enrico Speroni (vice-chairmen), Manuel Medina Ortega (draftsman), Sharon Bowles, Mogens N.J. Camre, Carlo Casini, Bert Doorn, Monica Frassoni, Klaus-Heiner Lehne, Eva Lichtenberger, Antonio Masip Hidalgo, Aloyzas Sakalas, Gary Titley, Jaroslav Zvěřina. , to recommend as follows:
a) EÜ asutamislepingu artikkel 37 ei ole määruse ettepaneku sobiv õiguslik alus;
(a) Article 37 of the EC Treaty does not constitute an appropriate legal basis for the proposal for a regulation;
b) sobiv õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artiklid 95 ja 153.
(b) the appropriate legal basis is Article 95 and Article 153 of the EC Treaty.
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ ja nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Councilon food enzymes and amending Council Directive 83/417/EEC, Council Regulation (EC) No 1493/1999, Directive 2000/13/EC, and Council Directive 2001/112/EC
Tuhandeid aastaid on inimene kasutanud toiduainete, nagu leib, juust, õlu ja vein, valmistamiseks looduslikult esinevaid mikroorganisme – bakterid, pärm- ja hallitusseened – ning nende poolt toodetavaid ensüüme.
For thousands of years, man has used naturally occurring micro-organisms - bacteria, yeasts and moulds - and the enzymes they produce to make foods such as bread, cheese, beer and wine.
20. sajandi teisel poolel suurenes toiduainete (nagu pagaritooted, vein ja juust, piimatooted, tärklis ja suhkur) tootmisel oluliselt ensüümide kasutamine ning aina keerukamaks muutuvad toiduainete töötlemis- ja valmistamismeetodid nõuavad üha suuremat hulka ensüüme.
The second half of the 20th century has seen a significant growth in the use of enzymes in food processing (like baked goods, wine and juices, brewing, dairy products, starch and sugar) and increasing sophistication in the methods of processing and preparing food will demand an ever wider-range of enzymes.
Ensüümid on toiduainetetööstuses äärmiselt kasulikud.
Enzymes are extremely useful in the food industry.
Toimides biokatalüsaatoritena, hõlbustavad nad biokeemilisi reaktsioone, mille abil kogu bioloogiline materjal üles ehitatakse ja viimaks lagundatakse.
Acting as biocatalysts, they facilitate the biochemical reactions through which all biological material is built up and ultimately broken down.
Ensüümid on võimelised keerukaid molekule (nt süsivesikud) väiksemateks ühikuteks lagundama, nad on võimelised katalüüsima struktuurilisi muudatusi molekulisiseselt (nt suhkru isomeerimine) või ühendavad substraatmolekulid teiste teatud molekulidega (nt valkude või rakuseina materjalide ülesehitamine).
Enzymes can break down complex molecules (e.g. carbohydrates) into smaller units, they can catalyse structural changes within one molecule (e.g. isomerisation of sugar), or join substrate molecules to other specific molecules (e.g. the building of proteins or cell wall materials).
Ensüümid on väga tõhusad ning võivad kiirendada reaktsioone vähemalt miljon korda, ilma et nad ise seejuures muutuksid.
Furthermore, enzymes are very efficient, being able to accelerate reactions by factors of at least a million without modifying themselves.
Võrreldes keemiliselt katalüüsitud reaktsioonidega pakuvad ensümaatilised reaktsioonid suuremaid eeliseid seoses väiksema energiatarbimisega, jäätmete vähema tekitamisega ja bioloogilise lagundatavusega.
Compared to chemically catalysed reactions, enzymatic reactions offer some major advantages in terms of lower energy consumption, lower waste production, and biodegradability.
Ensüüme saab võrrelda pigem lukuvõtmega kui „keemilise kirvega” ukse mahalõhkumiseks.
Enzymes can be compared to a key to an individual lock, rather than to a chemical axe to break down the door.
Ensüümide suurenenud kasutamine põhjustas kaubanduslike ensüümide turuleilmumise, mis saadakse fermenteerimise abil selleks spetsiaalselt valitud mikroorganismidega.
The increased use of enzymes triggered the emergence of "commercial" enzymes, produced from the fermentation of specially selected micro-organisms.
Toiduainete töötlemisel ensüümide kasutamist reguleerivaid õigusakte ei ole praegusel ajal ELis täielikult ühtlustatud.
The legislation controlling the use of enzymes in food processing in the EU is nowadays not fully harmonised.
Toiduainete töötlemisel kasutatavaid ensüüme käsitletakse toidu lisaainete või töötlemise abiainetena.
Enzymes used in food processing are considered to be either food additives or processing aids.
Toidu lisaained on peaasjalikult ained, mida lisatakse toidule ja millel on kõnealuses toidus tehnoloogiline ülesanne, samas kui töötlemise abiained lisatakse toiduainete töötlemisel tehnilistel põhjustel ja nad võivad sattuda toitu, kuid lõpptoidus neil tehnoloogilist ülesannet ei ole.
Food additives are essentially substances that are added to food and have a technological function in that food, while processing aids are essentially substances that are added during food processing for technical reasons and may end up in the food but do not have a technological function in the final food.
Ensüümide kasutamist toidu lisaainetena reguleeritakse direktiiviga 89/107/EMÜ.
The use of enzymes as food additives is regulated by Directive 89/107/EEC.
Praegu reguleeritakse ja tunnistatakse toidu lisaaineteks nimetatud direktiivis siiski vaid kahte ensüümi (lüsosüüm ja invertaas).
However, at the moment, this Directive only covers and authorises two enzymes as food additives (lysozyme and invertase).
Ensüümide kasutamine töötlemise abiainetena ei ole Euroopa tasandil üldse reguleeritud – see on reguleeritud ainult liikmesriikide tasandil.
The use of enzymes as processing aids is not regulated at all at European level, but merely at national level.
Liikmesriikide õigusaktid kõnealuses valdkonnas erinevad riigiti nii lubatud ensüümide arvu ja liigi (kas toodetud geneetiliselt muundatud mikroorganismide abil või mitte) kui ka turueelse heakskiidu suhtes.
National legislation in this area differs from country to country as far as the number and type of permitted enzymes (whether or not produced by genetically modified micro-organisms) in various applications is concerned, and also as far as pre-market approval is concerned.
Võrdsete võimaluste loomiseks ja siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja eeskirju ühenduse tasandil ühtlustada.
In order to create a level playing field and ensure the proper functioning of the internal market, the harmonisation of rules at Community level is necessary.
Kõnealuse kavandatava määruse eesmärk on kõikide ensüümide, kaasa arvatud GMOde abil toodetud, ohutuse hindamise ja lubade andmise ühtlustamine, ning määruses nõutakse nende märgistamist.
This proposed Regulation aims at harmonizing the safety evaluation and authorisation of all food enzymes, including those produced by GMOs, and requires their labelling.
Arvamuse koostaja pooldab kõnealust ettepanekut, millega kehtestatakse ensüümide ohutuse hindamise ühtlustatud süsteem ühenduse tasandil.
Your draftswoman welcomes this proposal that will introduce a harmonised system of safety evaluation of enzymes at Community level.