natgillin/translations-raw huggingface dataset:
R. võttes arvesse 2008. aastal täiskogu istungile esitatud ja liikmete valdava häälteenamusega vastu võetud resolutsiooni ettepanekuid, mis koostati parlamendi kodukorra artikli 192 lõike 1 kohaselt, tuginedes Läänemerre kavandatud gaasijuhtme Nord Stream mõju ning eksitavate „kataloogiettevõtete” kohta esitatud petitsioonidele;
R. mindful of the motions for resolutions submitted to plenary in 2008 and adopted by an overwhelming majority of Members, pursuant to Rule 192(1) of Parliament's Rules of Procedure on the basis of petitions received concerning the impact of the Nord Stream gas pipeline under the Baltic Sea and concerning misleading directory companies,
S. arvestades, et kasvav mure energiavarustuskindluse pärast on viinud maagaasi ja veeldatud maagaasi torujuhtmeprojektide algatamiseni, mis, eriti siis, kui seda on tehtud kiirustades ning ilma riske ja alternatiive piisavalt analüüsimata, on pannud petitsiooni esitajad muretsema selle pärast, et ei ole piisavalt arvesse võetud võimalikku tõsist ohtu keskkonnale ning inimeste tervisele ja julgeolekule, eriti seoses projektidega Läänemeres, Walesis ja Iirimaal;
S. whereas increased concerns over energy supply security have resulted in projects for pipelines for natural gas and liquefied natural gas which, especially when they are rushed through without proper evaluation of the risks and alternatives, have raised petitioners' concerns over the lack of consideration given to potentially serious risks to the environment and human health and safety in respect of, notably, projects in the Baltic Sea, Wales and Ireland,
T. arvestades, et petitsioonide läbivaatamisel on ilmnenud, et keskkonnamõju hindamist käsitleva muudetud nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ (teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta)
T. whereas it is evident from the examination of petitions that the lists of projects mentioned in the Annexes to Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment
U. arvestades, et Natura 2000 võrgustikuga seoses esitatud arvukad petitsioonid tõendavad jätkuvalt, et bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine on Euroopa Liidu oluline ülesanne ning et elupaikade direktiiv
U. whereas the many petitions presented in relation to the Natura 2000 network have continued to show that ending loss of biodiversity constitutes a major challenge for the Union and that the Habitats Directive
Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7). ja linnudirektiiv
Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (OJ L 206, 22.7.1992, p.
V. arvestades, et petitsioonide uurimine on näidanud, et piisavate mageveevarude puudumist raskendavad sageli muud tegurid, nagu kasvav nõudlus vee järele seoses liigse linnastumisega ja vaba aja veetmise projektidega, infrastruktuuri ja lekete ennetamise ebapiisava toetamisega ning tööstusliku põllumajanduse intensiivse veetarbimisega ja hinnapoliitikaga, mis ei soodusta säästlikku veetarbimist;
V. whereas the examination of petitions has also shown that the lack of sufficient sources of fresh water is frequently aggravated by other factors such as growing demand for water due to excessive urbanisation and leisure projects, inadequate maintenance of infrastructure and prevention of leakage, intensive use of water by industrial agriculture and a pricing policy which does not encourage the sustainable use of water,
W võttes arvesse petitsioonikomisjoni poolt pärast Fos-sur-Meri, Küprose ja Rumeenia külastamist esitatud soovitusi;
W mindful of the recommendations made by the Committee on Petitions following visits to Fos-sur-Mer, Cyprus and Romania,
X. pidades silmas petitsioonikomisjoni väljendatud muret seoses teatavate infrastruktuuriprojektidega Bulgaarias Rila mäestikus, mida vaadeldi teabekogumismissiooni raames 2008. aastal;
X.. bearing in mind the concern expressed by the Committee on Petitions in relation to certain infrastructure projects in the Rila Mountains in Bulgaria, observed during a fact-finding visit in 2008,
Y. arvestades, et kuigi Ühendkuningriigi parlamendi- ja tervishoiuvolinik Ann Abraham pöördus 2008. aasta detsembris petitsioonikomisjoni poole ja esitas oma uurimistulemused, mille koostamine võttis aega neli aastat, ei saa Ühendkuningriigi valitsuse poolt sellele järgnenud 2009. aasta jaanuaris antud vastust, mis hõlmas võimalikke ex gratia hüvitisi ebavõrdselt kannatanud inimestele, pidada nõuetekohaseks heastamisvahendiks üleujutuse arvukatele ohvritele;
Y. whereas although Ann Abraham, the UK Parliamentary and Health Service Ombudsman, addressed the Committee on Petitions in December 2008 and presented it with her findings, which took her four years to complete, the subsequent response by the UK Government in January 2009, involving possible ex gratia payments to those disproportionately affected, cannot be regarded as a proper remedy for the many victims of the debacle,
Z. tunnustades positiivset ja konstruktiivset koostööd Euroopa Ombudsmaniga 2008. aastal, petitsioonikomisjoni toetust tema 2007. aasta aruandes ning eriaruannetes esitatud soovitustele, milles on käsitletud kaebust 1487/2005/ seoses nõukogus kasutatavate keeltega ja kaebust 3453/2005/ seoses komisjoni poolt rikkumismenetluse kohaldamisega ning tervitades ombudsmani tegevusjuhendi muudatusi, mille parlament on heaks kiitnud;
Z. recognising the positive and constructive cooperation with the European Ombudsman in 2008, the support provided by the Committee on Petitions for the recommendations contained in his Annual Report for 2007 and his Special Reports on complaints 1487/2005/ and 3453/2005/ respectively concerning the use of languages by the Council and the Commission's application of the infringement procedure, and welcoming the modifications to his Statute approved by Parliament,
1. tervitab petitsiooni esitajate osalemist ja kaastööd igal petitsioonikomisjoni koosolekul, mis võimaldab pidada otsest ja avatud dialoogi Euroopa Parlamendi esindajatega, ning julgustab endiselt ELi kodanikke ja ühenduse ühinguid tõstatama küsimusi, mis puudutavad Euroopa Liidu tegevusala ja mõjutavad neid otseselt, olles veendunud, et see võimaldab Euroopa Parlamendil institutsioonina täita olulist rolli ühenduse õiguse rakendamise kontrollimisel liikmesriikides ning paremini kaitsta ja edendada kõigi ELi kodanike põhiõigusi, mis on kindlaks määratud ELi lepingus;
Welcomes the involvement and contribution of petitioners at each meeting of the Committee on Petitions, which allows for a direct and open dialogue with European Parliament representatives and continues to encourage individual EU citizens and community associations to come forward with issues which concern the area of activity of the European Union and which affect them directly, believing that this process enables Parliament as an institution to play a significant role in monitoring the application of Community law by the Member States and to better defend and promote the fundamental rights of all EU citizens as defined in the EU Treaty;
4. nõuab 2007. aasta raportis vastu võetud, kuid seni rakendamata soovituste rakendamist mõistliku aja jooksul;
Calls for those recommendations adopted in the 2007 Annual Report which have not yet been implemented to be implemented within a reasonable timeframe;
8. tuletab meelde, et nagu parlament rõhutas oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis komisjoni teatise kohta, mis käsitleb ELi lepingu artiklit 7,
Recalls that, as emphasised by Parliament in its resolution of 20 April 2004 on the Commission communication on Article 7 of the Treaty on European Union
9. kutsub komisjoni veel kord üles petitsiooniprotsessi rohkem tunnustama ja sellele enam rõhku panema, pidades eelkõige silmas rikkumiste puhul algatatavate menetluste kohaldamist ning nõuet teavitada petitsioonikomisjoni otse ja ametlikult, kui tehakse otsuseid algatada artiklite 226 ja/või 228 kohaseid menetlusi, mis on seotud petitsioonides tõstatatud küsimustega;
Calls on the Commission, once again, to ensure that greater recognition is given to, and greater emphasis placed on, the petitions process, notably as regards application of the infringement procedures and the requirement to inform the Committee on Petitions directly and officially when decisions are taken to initiate proceedings under Articles 226 and/or 228 which are related to the issues raised in individual petitions;
Resolutsioon P6-0040/2005. ;
Resolution P6-0040/2005. ;
13. kutsub Euroopa Komisjoni koostöös parlamendiga üles propageerima liikmesriikides tulevikku suunatud mõtteviisi olulisust, eriti seoses kavade heakskiitmisega, et aidata ennetada juba vastu võetud, kuid veel jõustumata ühenduse õigusaktide sätete võimalikke rikkumisi;
Calls for the Commission, in cooperation with Parliament, to promote to Member States the importance of forward thinking – especially in the area of planning approval – in helping to prevent potential breaches of provisions of Community law that have been adopted but are not yet in force;
16. märgib, et Euroopa Parlament saab eraisikutelt ja ühingutelt palju petitsioone, milles esitatud probleemid pole sageli seotud ühenduse õiguse rikkumisega ning mida seetõttu peaks lahendama asjaomase liikmesriigi kohtutes; peale selle märgib, et alles siis, kui riigisisene kohtusüsteem on läbi käidud, on asjakohaseks apellatsioonikoguks Euroopa Inimõiguste Kohus;
Notes that many petitions received by Parliament from individuals and associations largely concern matters which do not constitute an infringement of Community law and which should therefore be resolved by exhausting all legal avenues of redress existing in the Member States concerned; further notes that, once all appropriate action has been taken at national level, the appropriate appellate body is the European Court of Human Rights;
19. tuletab meelde parlamendi poolt komisjonile esitatud palvet tõhustada järelevalvet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ (eksitava ja võrdleva reklaami kohta)
Recalls Parliament's request to the Commission to step up its monitoring of the implementation of Directive 2006/114/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 concerning misleading and comparative advertising
20. kinnitab ombudsmani poolt nõukogule esitatud nõuet laiendada nõukogu eesistujate koduleheküljel keelte valikut, lisades sinna ELi suuremaid keeli, et tagada kodanikele otsejuurdepääs nõukogu eesistujate tegevusele; viitab seejuures Prantsusmaale, kes nõukogu eesistujana lähtus oma ametliku kodulehekülje avaldamisel ombudsmani soovitustest;
Endorses the Ombudsman's call to the Council to expand the language options of the websites of its Presidencies to include the most widely spoken languages of the European Union, with the aim of ensuring that citizens have direct access to the activities of the Council's Presidencies; refers in this respect to the French Council Presidency, which published its official website in compliance with the Ombudsman's recommendations;
21 kinnitab tööaja direktiivi
21 Endorses the Ombudsman's call to the Commission, with reference to the implementation of the Working Time Directive
24. kutsub Rumeenia ametivõime üles võtma meetmeid Rumeenia kultuuri- ja arhitektuuripärandi säilitamiseks ja kaitsmiseks kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 151, mida nõutakse Euroopa Parlamendi 11. oktoobri 2007. aasta deklaratsioonis vajaduse kohta võtta meetmeid ohustatud ajaloolise ja arhitektuurilise mälestusmärgi, Bukaresti (Rumeenia) roomakatoliku Püha Joosepi katedraali kaitsmiseks
Calls on the Romanian authorities to adopt measures to conserve and safeguard Romania's cultural and architectural heritage, pursuant to Article 151 of the EC Treaty, as called for in Parliament's Declaration of 11 October 2007 on the need for measures to protect the Roman Catholic Cathedral of St Joseph in Bucharest, Romania, an endangered historical and architectural monument
25. palub Prantsusmaa asutustel viia läbi epidemioloogiline hindamine, et teha kindlaks, millist mõju võiks avaldada Fos-sur-Meri ehitatav jäätmepõletusjaam vahetus läheduses asuvale Fos-Berre’i piirkonnale; tunnistab, et nõukogu 22. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/30/EÜ vääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi ning lämmastikoksiidide, tahkete osakeste ja plii piirtasemete kohta välisõhus
Requests the French authorities to prepare an epidemiological assessment to determine the impact on the area close to Fos-Berre, in the immediate vicinity of the incinerator plant under construction at Fos-sur-Mer; recognises that Council Directive 1999/30/EC of 22 April 1999 relating to limit values for sulphur dioxide, nitrogen dioxide and oxides of nitrogen, particulate matter and lead in ambient air
Praeguse parlamendikoosseisu ajal on petitsioonikomisjon töötanud selle nimel, et tagada Euroopa kodanike ja elanike poolt asutamislepingu artikli 194 alusel otse Euroopa Parlamendile petitsioonidena esitatud probleemide ja murede põhjalik käsitlemine ja neile vastamine.
Throughout this legislature the Petitions Committee has worked to ensure that issues and concerns which were brought directly to the attention of the European Parliament through the petitions process by European citizens and residents, under Article 194 of the Treaty, have been properly considered and answered.
Kuigi petitsioonikomisjonil on raskusi, et pidada sammu talle esitatud üha kasvavate nõudmistega, on komisjon saavutanud mitmetes valdkondades oma tegevuse eest austust ja tunnustust, mida ei saadud mitmel varasemal aastal.
Although the Committee continues to struggle to keep up with the growing demands made upon it, it has in many areas obtained a respect and recognition for its activity which it did not have several years earlier.
Edusamme on tehtud mitte üksnes kodanike murede suurema läbipaistvuse tagamiseks näiteks selle kaudu, et üha rohkem petitsiooni esitajaid on kutsutud osalema komisjoni koosolekutele, kus neil on olnud võimalik oma muresid kaitsta ja põhjendada, vaid uue elektroonilise andmebaasi väljatöötamisega on oluliselt parandatud ka parlamendiliikmete juurdepääsu petitsioonidele ja nendega seotud dokumentidele.
For example, advances have been made to ensure not only the greater transparency of citizens' concerns by a growing participation of petitioners in meetings of the Committee where they have been able to defend and promote their concerns, but also essential improvements have been made to individual members' ability to access petitions and all related documents, through the development of a new computer data base.
Petitsioonid jagunevad eri kategooriatesse ja inimeste jaoks, kes jälgivad parlamendikomisjoni tegevust vaid kaugelt (isegi parlamendi sees), ei ole alati selge, mis on petitsioonikomisjoni tegelik eesmärk.
Petitions fall into different categories and for people who only observe the Committee's activity from a distance (even within the Parliament) it is not always clear what the real purpose of the Committee's task is.
Osaliselt on see seepärast nii, et petitsioonikomisjonil ei ole üht konkreetset ülesannet, vaid väga erinevad valikud, mis võimaldavad leida iga esitatud petitsiooni jaoks kõige kasulikuma tegevussuuna.
This is partly because it does not have a single task, but a very varied set of options which enable it to identify the most useful course of action for each petition submitted.
See on nii ka seepärast, et petitsioonikomisjoni kord on väga erinev õigusloomega seotud komisjonide korrast, millel on parlamendi kohustuste tõttu institutsioonidena enim mõjukust ja langeb osaks enim tähelepanu.
It is also because its procedures used are very different from those of legislative committees which, because of Parliaments responsibilities, attract most prestige and most attention institutionally.
Isegi 27 liikmesriigi üldsusele ei ole alati selge, mis petitsioon on või mida parlament sellega teha saab.
Even for the public in the twenty seven Member States it is not always apparent as to what a petition is or what the Parliament can do about it.
Seepärast võib olla kasulik püüda selles aastaraportis määrata erinevad petitsioonide tüübid, mis petitsioonikomisjonile laekuvad.
It may therefore be helpful, in this annual report, to begin by trying to identify the different types of petitions which the Committee receives.
· Kampaanialaadsed petitsioonid – need on allkirjastatud väga suure arvu kodanike poolt mõne poliitilise eesmärgi toetuseks, mille puhul allkirjade arv näitab ära avaliku huvi kõnealuse teema vastu.
· Campaign type petitions : these are signed by a very large number of citizens in support of a more political objective where the number of signatures is an indication of the amount of public interest in a given subject.
Näiteks võib tuua härjavõitluste vastu protesteerijad Hispaanias, hülgepoegade hukkamise, Iisraeli ja Palestiina inimeste vahelisest konfliktist tulenevad humanitaarkannatused, olukord Iraagi Kurdistanis, demokratiseerimine Valgevenes, ebainimlik humanitaarolukord Zimbabwes, parlamendi üks asukoht Brüsselis jne.
Examples include those who protest about bullfighting in Spain, the slaughter of baby seals, the humanitarian suffering caused by the conflict between Israel and the Palestinian people, the situation in Iraqi Kurdistan, democratisation in Belarus, the atrocious humanitarian situation in Zimbabwe, a 'single seat' for the Parliament in Brussels and so on.
· Mõjutavad petitsioonid – ka need võivad olla allkirjastatud suure arvu isikute poolt, kuid nende eesmärk on avaldada mõju konkreetsetele õigusloomega seotud ettepanekutele, mis mõnes parlamendikomisjonis käsitlemisel on.
· Influence type petitions : these may be signed by a large number of persons also, but they are intended to impact upon specific legislative proposals which may be under consideration within a given Parliamentary committee.
Näiteks võib tuua tarkvara patentide süsteemi, varjupaigataotlused ja kolmandate riikide kodanike õigused, energia- ja kliimapaketi, REACHi jne.
Examples include the software patents scheme, asylum and rights for third-country nationals, the energy-climate package, REACH and so on.
· ELi õiguse ja asutamislepingus sätestatud õiguste kohaldamine – need petitsioonid on kõige pretensioonikamad, sest otsivad kohtuväliseid lahendusi või seletust sellele, kuidas liikmesriigid kohaldavad õigusakte või täidavad oma lepingujärgseid kohustusi, mis on muu hulgas seotud ka põhiõigustega.
· Application of EU law and Treaty rights : these are the most demanding because they seek non-judicial solutions or explanations concerning the way Member States apply legislative acts, or respect their treaty obligations related amongst other issues, to fundamental rights.
Need on kõige vastuolulisemad ja parlamendi jaoks tekitavad nad kõige suuremat koormust.
They are the most controversial and for the Parliament they have the highest profile.
Need on kui lakmuspaber, mis näitab, kuidas ELi kodanikud Euroopa õigusaktidele reageerivad, ning tihti näitavad parlamendile ära liikmesriikide tõsised vajakajäämised.
They provide a litmus test regarding how EU citizens respond to European legislation and they often alert the Parliament to serious short-comings within Member States.
Just selle petitsioonitüübi tõttu on petitsioonikomisjoni liikmeid hakatud kutsuma nn direktiivi detektiivideks.
It is through this type of petition that the members of the Petitions Committee have been branded the 'Directive Detectives'.
Mitte just kõige mugavam töökirjeldus, isegi kui see kirjeldab teatud lähenemisviisi, mida komisjonil on üha sagedamini palutud kasutada.
Not necessarily a very comfortable description to live with, even if it does describe a certain approach which the Committee has been called upon to adopt more and more frequently.
Näitena võib tuua petitsioonid, mis on saadud seoses suurte infrastruktuuriprojektidega, mis rikuvad ELi õigusega tunnustatud keskkonna või pärandiga seotud õigusi, probleemid, mis on seotud jäätmekäitlusega, looduskaitsega, seaduslikult omandatud vara omamise põhiõigusega ja paljude muude ELi pädevuses olevate vastutusvaldkondadega.
Examples include the petitions received concerning large infrastructure projects which impede upon environmental or heritage rights recognised in EU law, problems related to the treatment of waste, problems relating to the protection of nature and wild-life, fundamental rights to legitimately acquired property and many other areas of responsibility for which the EU has competence.
· Isikuõiguste petitsioonid – on tavaliselt isiklikumat laadi ja koosnevad isikute kaebustest, mis on seotud siseturu toimimise ja isikute vaba liikumisega.
· Individual rights petitions : which are usually of a more personal character and consist of appeals from individuals regarding the many problems related to the application of the internal market and free movement of persons.
Näitena võib siinkohal tuua kutseoskuste tunnustamist, pensioniõigusi või muid sotsiaalseid tagatisi, residentsuse nõuet, piiriülest reisimist ja isikute tuvastamist, üksikuid varjupaigataotlusi jne.
Such examples here include the recognition of professional qualifications, rights to pensions or other social entitlement, residence requirements, cross-border travel and identification, individual claims for asylum and so on.
(Neid küsimusi saab saata ka komisjoni SOLVITi üksusele, kuigi saadud petitsioonid kipuvad olema SOLVITis lahendamiseks liiga keerulised.)
(Issues covered can also be addressed to the SOLVIT unit at the Commission although petitions received tend to be often too complex for SOLVIT to resolve.)
Sellisest lihtsustatud liigitusest võib ehk selgemini näha, miks on vajalik suur hulk reegleid ja menetlusi iga saabuva petitsiooniga tegelemiseks, eriti kui petitsioonid ei kuulu vaid ühe nimetatud tüübi alla.
From such a simplified categorisation it may be seen perhaps more clearly why it is necessary to have a broad range of rules and procedures to deal with each petition received, especially when petitions do not always fall within one of these categories alone.
Samuti näitab see teatava piirini, miks selline küsimus nagu petitsioonide vastuvõetavus ei pruugi kehtivate eeskirjade kohaselt alati olla lihtne ning miks kohaldatakse tavaliselt laia määratlust, mis pigem annab petitsiooni esitajale õiguse kahtlustada, selle asemel et vältida parlamendi kontrolli õiguspärase küsimuse üle.
It also shows, up to a point, why such questions as admissibility of petitions may not always be so straightforward under the existing rules and why, again, a broad interpretation is usually adopted which gives any benefit of doubt to the petitioner rather than try to exclude a legitimate issue from parliamentary scrutiny.
Sellele vaatamata on oluline märkida, et eelkõige kasvas vastuvõetamatuks tunnistatud petitsioonide arv 2008. aastal.
Nevertheless, it is important to note that especially in 2008, a growing proportion of petitions received have been deemed inadmissible.
Need ei olnud mitte üksnes petitsioonid, mille sisu oli selgelt liikmesriigi pädevuses või mille puhul asjaomane küsimus oli seotud pädeva õigusorgani tehtud seadusliku otsuse edasikaebamisega või mille puhul sai küsimuse paremini lahendada pigem Euroopa Ombudsman või liikmesriigi petitsioonidega tegelev teenistus või ombudsmani amet.
These were not only petitions for which the substance was clearly of Member State competence, or where the issue concerned an appeal against legal decisions taken by a competent judicial organ, or where the matter was better dealt with by the European Ombudsman or national petitions/ombudsman services.
Need olid petitsioonid, mis küll võeti vastu, aga mis olid nii lühikesed, et muutusid suhteliselt mõttetuteks või olid muidu nii sisult kui ka mõistetavuselt ebapiisavad.
These were petitions which were received but which were so short as to be relatively meaningless, or were otherwise insufficient in substance or in comprehension.