natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ülemaailmsel kliimamuutuste liidul on kaks põhieesmärki: edendada poliitilist dialoogi kliimamuutuste teemal ELi ja arengumaade vahel ning hõlbustada kliimamuutustega seotud küsimuste integreerimist vaesuse vähendamise tegevuskavadesse kohalikul ja riiklikul tasandil.
The Global Climate Change Alliance has two main purposes: promoting a political dialogue on climate change between the EU and developing countries, and facilitating the integration of climate change concerns into poverty reduction plans on local and national levels.
Ülemaailmse kliimamuutuste liidu teist põhieesmärki on teatises põhjalikult käsitletud eesmärgi viieks prioriteetseks valdkonnaks jagamise kaudu: kohanemine, leevendamine, metsade hävitamine, suurõnnetuste ohu vähendamine ja kliimamuutuste integreerimine arengumeetmetesse.
The latter goal of the GCCA is explicitly dealt with in the Communication by a division into five main areas of work: Adaptation, Mitigation, Deforestation, DRR and Integrating climate change into development efforts.
Komisjon on ülemaailmsele kliimamuutuste liidule perioodiks 2008–2010 broneerinud 60 miljonit eurot keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitleva teemaprogrammi kaudu, mida rahastatakse arengukoostöö rahastamisvahendist.
The Commission has earmarked €60 million for the GCCA for the period 2008-2010, through the Thematic Program “Environment and Sustainable Management of Natural Resources, including Energy” (ENRTP), which falls under the DCI (Development Cooperation Instrument).
Ülemaailmse kliimamuutuste liidu asutamine on erinevatel viisidel väga tervitatav ja ajakohane.
The launching of the GCCA is much welcome and timely in several ways.
Märkimisväärselt on tal potentsiaal anda kõneainet Poznańis 2008. aastal toimuvatel ja Kopenhaagenis 2009. aastal toimuvatel rahvusvahelistel kliimamuutusi käsitlevatel läbirääkimistel.
Significantly, it has a potential to feed into the international climate change negotiations in Poznan 2008 and Copenhagen 2009.
Usaldamatus tööstusriikide ja arengumaade vahel on olnud peamine takistus 2012. aasta järgse kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe sõlmimisele.
Mistrust between industrialized and developing countries has been one of the main barriers to agreement on a post-2012 climate change deal.
Uue foorumi loomine dialoogi pidamiseks ELi ja arengumaade vahel võib mängida olulist rolli uue usalduse saavutamisel, eeldusel, et EL võtab samaaegselt globaalse juhirolli üldiselt ambitsioonika strateegiaga ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni läbirääkimistel, ning suurendab oluliselt toetust, et tõhustada vähimarenenud riikide ja arengumaadest väikeste saareriikide valitsuste läbirääkimiste võimekust.
Establishing a forum for dialogue between the EU and developing countries could play an important role in building new trust - provided that the EU simultaneously takes the lead globally with an overall ambitious strategy in UNFCCC negotiations, as well as substantially increases support to enhance the negotiating capacity of LDC & SIDS governments.
Lisaks sellele on ülemaailmsel kliimamuutuste liidul potentsiaal täita suur lõhe ELis ja rahvusvahelistes arengukogukondades – lõhe teadmiste ja tegevuse vahel.
In addition, the GCCA has the potential of filling a huge gap in EU & international development communities: the gap between knowledge and action.
Vaatama kasvanud teadlikkusele kliimamuutuste ja arengu vaheliste seoste kohta
Despite increased awareness of the linkages between climate change and development
Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma II töögrupi neljas hindamisaruanne „Kliimamuutused 2007: mõjud, kohandumine ja tundlikkus“; ÜRO arenguprogrammi inimarengu aruanne 2007−2008 „Võitlus kliimamuutuste vastu: inimestevaheline solidaarsus killustunud maailmas“ – eriti olulistes valdkondades, nagu tervis, põllumajandus, metsandus ja suurõnnetuste ohu vähendamine, mis on ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks otsustava tähtsusega – toimub arengu planeerimine ja arenguga seotud kulutuste tegemine ilma kliimamuutuste tõttu muutunud tingimusi arvestamata.
IPCC WGII Fourth Assessment Report: "Climate Change 2007: Climate Change Impacts, Adaptation and Vulnerability"; UNDP Human Development Report 2007/2008 "Fighting climate change: Human solidarity in a divided world" - not least in key areas such as health, agriculture, forestry, and DRR, crucial for obtainment of the MDGs - development planning & spending still takes place without much regard to the changed conditions posed by climate change.
Selle tulemusena ohustab arengu- ja vaesuse vähendamise meetmeid pikaajaline läbikukkumine nii inimelude, inimõiguste, heaolu kui ka rahu ja stabiilsuse arvelt.
As a result, development and poverty reduction efforts run the risk of long-term failure, at the expense of human lives, human rights, welfare, as well as peace and stability.
Uuenduslike ja tõhusate kohanemisstrateegiate loomisega saab ülemaailmne kliimamuutuste liit luua uusi võimalusi lisada kliimamuutustega tegelemine arenguabisse.
By developing innovative and effective adaptation strategies, the GCCA can break new ground in efforts to mainstream climate change into development aid.
Selles kontekstis võib ülemaailmse kliimamuutuste liidu oluline ülesanne olla suurõnnetuste ohu vähendamise, kohanemise ja arengupoliitika vahel valitsevate lõhede vähendamine.
In this context, bridging existing gaps between DRR, adaptation and development policies could be an important task for the GCCA.
Looduslike ohuteguritega, millel on kliimamuutuste tagajärjel tendents muutuda sagedasemaks ja rängemaks, tuleb tegeleda ennetava riskijuhtimise mõttes, mitte lahendada peamiselt humanitaarprobleeme, nagu see varem tavaks oli.
Natural hazards, which are likely to become both more frequent and severe as a consequence of climate change, must be tackled from the point of view of pro-active risk management and not primarily, as has been the case in the past, as humanitarian problems.
Uusi edukaid strateegiaid selles valdkonnas võib kasutada mitte ainult komisjoni enda, vaid ka liikmesriikide ja teiste arenguabi andjate arenguabi mudelitena.
New successful strategies in this field could be used as models not only for the Commission’s own development aid, but also for Member States as well as other donors.
Et olla edukas, peab ülemaailmne kliimamuutuste liit siiski ületama mitmeid väljakutseid, mis takistavad hetkel tõhusat rahvusvahelist kohanemisalast tegevust:
However, in order to be successful, the GCCA must confront a number of challenges currently obstructing effective international action on adaptation:
– kliimamuutustega kohanemise ja arengu valdkonnas eksisteerib terve rida algatusi, mis arengumaade tasandil põhjustavad segadust, ülemäärast bürokraatlikkust ja ebatõhusust;
– There is a plethora of initiatives in the field of climate change adaptation/development, resulting in confusion on the level of developing countries, excessive administration and inefficiency.
– vaatamata algatuste suurele arvule eksisteerib rahastamises suur puudujääk.
– Despite the large number of initiatives, there is a huge financing gap.
Arengumaade kohanemiskulusid hinnatakse vahemikku 50–80 miljardit USA dollarit aastas.
Estimated annual adaptation costs in developing countries range between 50 and 80 billion USD.
Praeguste rahastamismehhanismide poolt antav summa ei moodusta ülalpool nimetatud kuludest isegi mitte 1%;
Current funding mechanisms are expected to generate not even 1% of these amounts.
– meil puuduvad siiani tõhusad vahendid piisava rahastamise tagamiseks maailma troopikametsade poolt pakutavatele kliima, ökosüsteemi ja arengu kasudele, mille tulemuseks on laiaulatuslik metsade hävitamine, mis on kliimamuutustega kohanemist ning nende mõjude leevendamist arvesse võttes suur läbikukkumine;
– We are still lacking effective tools to provide adequate financing for the climate, ecosystem & development benefits provided by the world’s tropical forests, resulting in widespread deforestation, a huge failure from both adaptation and mitigation perspectives.
– meil puuduvad samuti poliitikavahendid leevendamismeetmete soodustamiseks ja tugevdamiseks kõige vaesemates riikides.
– We are also lacking policy tools to encourage and strengthen mitigation actions in the poorest countries.
Puhta arengu mehhanism on osutunud ebapiisavaks kõige vaesemate maade erivajadustega tegelemisel, samal ajal kui tavaline abi ei võta leevendamisküsimusi korralikult arvesse.
The CDM has proven to be inadequate to address the specific needs of the poorest countries, while conventional aid does not properly take mitigation concerns into account.
Sellel taustal on ülemaailmsel kliimamuutuste liidul potentsiaal mängida olulist rolli järgmistes valdkondades:
Against this background, the GCCA has a potential of playing a key role specifically in the following fields:
– vahenduskojaks olemine ja komisjoni, liikmesriikide ja teiste kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise algatuste vahelise koostöö ning koordineerimise edendamine;
– Being a “Clearing house” and promoting collaboration and coordination between Commission, MS and other adaptation/DRR initiatives.
– kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise kui tulevase 2012. aasta järgse kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe vältimatu elemendi jaoks rahalise ja poliitilise toetuse mobiliseerimine;
– Mobilizing financial and political support for adaptation/DRR, as an indispensable element of a future post-2012 climate change regime.
– kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise uuendusliku programmipõhise toetuse käivitamine, keskendudes eriti vähimarenenud riikide ning arengumaadest väikeste saareriikide makrotasandi valitsusstruktuuridele, ja sidemete loomine riiklikust tasandist kuni kohalike kogukondade suutlikkuse suurendamise pingutusteni;
– Launching innovative program-based support for adaptation/DRR, focusing specifically on strengthening LDC & SIDS macro-level governance structures, and establishing links from the national level to capacity building efforts in local communities.
– liikmesriikide ja komisjoni poolt antava arenguabi kliima ja suurõnnetuste ohu alase sõelumise kiirendamine ning uute meetodite väljatöötamine ja levitamine selles valdkonnas;
– Speeding up climate & DRR screening of MS & Commission development aid and developing and spreading new methodologies in this field.
– investeerimine uuenduslikesse avaliku ja erasektori partnerluste mudelitesse kliimamuutustega kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise põhilistes valdkondades;
– Investing in development of innovative Public-Private-Partnership (PPP) models in key areas for climate change adaptation and DRR.
– riskide ülekandmise mehhanismide uurimine ja edasiarendamine, mis on üks oluline eesmärk, mis aitab suurõnnetuste kontekstis inimesi tagasi normaalsesse ellu pöörduda;
– Exploring and developing further risk transfer mechanisms, one important objective being to help bring people back to normal in the context of major disasters.
– vaesuse vähendamise ja kliimamuutustega kohanemise kavade liitmisesse panustamine nii rahvusvahelisel, riiklikul kui ka kohalikul tasandil.
– Contributing to the merging of the poverty reduction and climate change adaptation agendas, on international as well as national and local levels.
Ülemaailmne kliimamuutuste liit peab kõigis eespool nimetatud valdkondades olema täiendav vahend ja mitte koopia sellest, mida teised samas valdkonnas osalejad juba teevad.
In all the outlined areas, it is crucial that the GCCA is complementary – and not a copy – of what other actors in the field are already doing.
On vahe poliitiliselt atraktiivsete, iseseisvat identiteeti loovate ning veidi vähem uhkete täiendavate ja koordineerivate juba olemasolevate algatuste vahel.
There is a distinction between the politically attractive “creating a separate identity” and the slightly less glamorous “complementing & coordinating already existing initiatives”.
Komisjoni ei peaks esimestest nii vaimustatud olema, et teiste tähtsus unustada.
The Commission should not be so enticed by the former so as to forget the importance of the latter.
Siiski võib ülemaailmne kliimamuutuste liit mängida samuti olulist rolli kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise poliitika ning meetodite väljatöötamisel puudujääkidega valdkondades.
However, the GCCA can also potentially play an important role by developing adaptation/DRR policy and methodologies where gaps currently exist.
Lisaks suunatud tegevustele, mis on eespool määratletud kui ülemaailmse kliimamuutuste liidu põhivaldkonnad, peab komisjon kiiresti välja töötama ambitsioonikad täiendavad algatused, eriti metsanduse ja tehnoloogiaalase koostöö valdkondades, mille rahalised vajadused ületavad tugevalt ülemaailmse kliimamuutuste liidu poolt praegu pakutava rahastamise.
In addition to the focused actions identified above as key areas for the GCCA, the Commission must urgently develop ambitious complementary initiatives, particularly in the fields of forestry and technology cooperation, where financial needs widely exceed what is provided for within the GCCA at current.
On õiglane öelda, et kui arvestada vaid ülalpool mainitud piiratud eesmärkide arvu, on ülemaailmse kliimamuutuste liidu jaoks ette nähtud ressursid häbiväärselt väikesed.
It is fair to say that even when reduced to the limited set of objectives envisioned above, resources devoted to the GCCA so far are woefully inadequate.
Et olla edukas, peab komisjon tagama rahastamise palju suuremal määral.
In order to be successful, the Commission must commit funding at a much larger scale.
Rahastamise kohustus lasub siiski ka liikmesriikidel, kelle rahaline panus ulatub siiani kokku üksnes 5,5 miljoni euroni.
The responsibility to contribute financially however also lies on Member States, so far contributing only €5.5 million in total.
Alustuseks on oluline pikaajaline rahastamiseesmärk, et rõhutada ülemaailmse kliimamuutuste liidu laiendatud eesmärki ja olulisust.
To begin with, a long-term financing goal will be crucial to emphasize the extended focus and relevance of the GCCA.
Lisaks sellele tuleb kiiresti välja töötada uuenduslikud rahastamismehhanismid, et läheneda vähemalt veidi rohkem summadele, mida kliimamuutustega kohanemine vajab.
In addition, innovative finance mechanisms must be developed urgently in order to even get close to the amounts required to meet adaptation needs.
ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames korraldatud enampakkumistelt laekuvate tulude broneerimine, mida on teatises mainitud, on üks võimalus, mida tuleks kiiresti rakendada.
Earmarking auctioning revenues from the EU ETS is one option mentioned in the Communication which should be implemented urgently.
Tulude aastaseks kogusummaks hinnatakse 2020. aastaks 75 miljardit eurot.
Revenues are estimated to amount to as much as 75 billion € annually by 2020.
Esialgne 25% tulude broneerimine kliimamuutustega seotud meetmeteks arengumaades, kaasa arvatud ülemaailmse kliimamuutuste liidu jaoks, annaks nendele valdkondadele tugeva ja väga vajatud rahalise toetuse.
An initial earmarking of 25 % of revenues for climate change action in developing countries, including for the GCCA, would represent a substantial and much needed financial contribution to these ends.
Teine komisjoni poolt hetkel uuritav idee, mida oleks võimalik kombineerida enampakkumiste tulude broneerimisega, on ülemaailmne kliimamuutuste rahastamismehhanism, mis põhineb rahvusvahelisel immuniseerimise rahastamisvahendi eeskujul ja abi eeljaotuse põhimõttel, et saavutada märkimisväärses suuruses rahastamine suhteliselt lühikese aja jooksul.
Another idea currently being explored by the Commission, which potentially could be combined with earmarking of auctioning revenues, is the "Global Climate Finance Mechanism" (GCFM), based on the model of the International Finance Facility for Immunization (IFFIm) and the idea of frontloading aid, in order to be able to obtain large amounts of funding in a relatively short period of time.
Komisjon peaks kiiresti otsima kõigi liikmesriikide toetust sellele ideele ja käivitama ülemaailmse kliimamuutuste rahastamismehhanismi strateegilise käiguna, et hoogustada kohanemise rahastamist ja sellealast tegevust enne 2009. aastal Kopenhaagenis toimuvat Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni tippkohtumist.
The Commission should urgently seek full Member State support for the idea, and launch the GCFM as a strategic move to gain momentum for adaptation funding and action ahead of the 2009 UNFCCC summit in Copenhagen.
2. märgib, et Euroopa Liit oli, on ja jääb kliimamuutustega võitlemisel maailmas juhtpositsioonile; on seisukohal, et ELi kodanikel lasub suur vastutus olla ülejäänud maailmale eeskujuks, kuidas elada keskkonnasõbralikul viisil;
Notes that the European Union was, is and will remain the world leader in tackling climate change; considers that EU citizens have a huge responsibility to serve as an example to the rest of the world on how to live in an environmentally friendly way;
S113/08. toodud murettegevaid järeldusi, milles hoiatatakse, et kliimamuutused suurendavad ELi julgeolekuriske, ähvardades üle koormata maailma neid riike ja piirkondi, mis on niigi nõrgad ja konfliktialtid, ning õõnestades ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist;
S113/08. , presented on 14 March 2008 to the European Council by the High Representative of the EU and the European Commission, which warned that climate change is intensifying security risks for the EU, threatening to overburden states and regions of the world which are already fragile and prone to conflict, and undermining the efforts to attain the UN Millennium Development Goals;
9. usub, et kavandatav ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond on selles kontekstis märkimisväärne vahend ning sellel võiks olla tähtis roll energiatõhususe projektides ja taastuvenergia edendamisel arengumaades;
Believes that the proposed Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund is a remarkable instrument in this framework and that it could play an important role in energy-efficiency projects and in promoting renewable energy in developing countries;
12. on arvamusel, et tuleb tugevdada rahvusvahelist koostööd kliimamuutustega seotud julgeolekuohtude ning ennetusvõime, valmisoleku, tagajärgede leevendamise ja reageerimise osas ning edendada piirkondlike julgeolekuolukordade arengut kliimamuutuste eri tasanditel (võttes arvesse nende mõju rahvusvahelisele julgeolekule);
Considers that international cooperation must be stepped up as regards the detection and monitoring of climate-change-related security threats and in respect of prevention capability, preparedness, alleviation and response, and that the development of regional security situations at the various levels of climate change (taking into account the implications thereof for international security) must be promoted;
ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutusest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel
on Building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change
9. kinnitab poliitika sidususe tähtsust ja palub komisjonil ELi eelarve läbivaatamisel kui ka erinevate arenguvahendite vahearuandes käsitleda kliimamuutuse integreerimist vaesuse vähendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse.
Reiterates the importance of policy coherence and requests the Commission to address the issue of integrating climate change into poverty reduction efforts at the time of the EU Budget Review as well as the mid term review of the different development instruments.
ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel
on Building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval arengukomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. tunnistab, et kõige enam mõjutavad kliimamuutused arengumaid, eelkõige vähimarenenud riike ja arengumaadest väikesi saareriike, ning samas on need riigid kõige vähem võimelised kliimamuutuse vastu võitlema;
Recognises that developing countries, and in particular the Least Developed Countries (LDCs) and the Small Island Developing States, are the most affected by and, at the same time, have the least capacity to tackle climate change;
4. arvestades asjaolu, et muutused maakasutuses ja metsade hävitamine annavad nendes riikides kolmandiku koguheitmest, soovitab ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kaudu toetada puhta arengu mehhanismi nn kuldse standardi projekte, mis toetavad metsastamist, metsa uuendamist, metsade hävitamisest tingitud heitmete vähendamist ja muud säästvat metsandustegevust;
In light of the fact that changes in land use and deforestation contribute to a third of total emissions in these countries, recommends that 'gold standard' Clean Development Mechanism (CDM) projects that support afforestation, reforestation, reduced emissions from deforestation and other sustainable forestry activities are supported by the EU Emissions Trading Scheme (EU ETS);
7. palub komisjonil sõnastada sätted ja standardid seoses Euroopa tulevaste investeeringutega vähimarenenud riikides, tagamaks, et ELis kohaldatavad standardid oleksid kohustuslikud ka ELi investeeringutele nendes maades;
Calls on the Commission to formulate provisions and standards regarding future European investment in the LCDs, so as to ensure that standards applicable in the EU are also compulsory regarding European investments in those countries;
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Uus-Meremaa valitsuse vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel
on the proposal for a Council decision on the conclusion on behalf of the European Community of the Agreement on Scientific and Technological Cooperation between the European Community of the one part and the Government of New Zealand of the other part
Lihtsustatud menetlus – kodukorra artikli 43 lõige 1
Simplified procedure - Rule 43(1) of the Rules of Procedure
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2008)0170 );
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2008)0170 ),
ELT L 412, 30.12.2006, lk. l. ;
OJ L 412, 30.12.2006, p. l. ,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 170 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;
– having regard to Article 170 and Article 300(2), first subparagraph, first sentence of the EC Treaty,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0292/2008 );
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0292/2008 ),
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;
– having regard to Rule 51 and Rules 83(7) and 43(1) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ( A6‑0367/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0367/2008 ),
EÜ ja Uus-Meremaa vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping
Agreement on Scientific and Technological Cooperation between the EC and New Zealand
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1234/2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (“single CMO Regulation”)