natgillin/translations-raw huggingface dataset:
32. nõuab eriprogrammide koostamist kultuuri ja hariduse valdkonnas ja eakate naiste kaasamist kohaliku kogukonna algatustesse, et vältida eakate naiste väljajäämist ühiskonnast;
Calls, with a view to preventing older women from becoming excluded from society, for targeted cultural and educational schemes to be set up and for older women to be involved in local community initiatives;
33. palub komisjonil teha 2011. aasta lõpuks ettepanek tegevuskava kohta, mis sisaldaks järgmist:
Asks the Commission to propose by the end of 2011 an action plan containing:
· uuring, kas vanadust käsitlevateks teadusuuringuteks on vaja rohkem vahendeid;
· an examination of the need for more resources for scientific research on ageing,
· meetmed kvaliteetse hoolduse ja hooldajate töötingimuste kvaliteedi tagamiseks;
· measures to ensure the quality of care and the quality of the working conditions of carers,
· muudatused sotsiaalkindlustuse sidususe suurendamiseks, sealhulgas pensioniskeemid, hoolduspuhkused ja osalise tööajaga töötamise kord;
· changes to increase coherence in the area of social security, including pension schemes, care leaves and part-time working arrangements,
· soolisi erinevusi arvestav vanusega seotud haiguste käsitlus ning nende haiguste parima diagnoosimise ja ravi meetmed;
· a gender-sensitive concept of age-related diseases and measures for their optimum recognition and treatment,
· iga-aastane aruandlus, mille aluseks on Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtted ning mida haldavad institutsionaalsel tasandil Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ja liikmesriikide riiklikud ametid, eakate õiguste rikkumise ning meetmete kohta, mida tuleb ELi ja liikmesriikide tasandil võtta, et kaotada otsene ja varjatud diskrimineerimine;
· yearly reporting, based on the principles of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and managed by the Fundamental Rights Agency at the institutional level and national agencies in the Member States, on the violation of older people’s rights and on measures to be taken at EU and national level to abolish direct and hidden discrimination,
· õigusloomega mitteseotud meetmed vanuselise diskrimineerimise vastu, näiteks teadlikkuse suurendamise kampaaniad;
· non-legislative measures to tackle age discrimination, such as awareness-raising campaigns,
· vanemate sisserändajate ja nn LGBT-inimeste (homo-, bi- ja transseksuaalid) arvessevõtmine kõigis meetmetes;
· mainstreaming of the perspective of older migrants and LGBT people,
· põlvkondadevahelise solidaarsuse toetamise meetmed, nt kava toetada naisi, kes hoolitsevad lapselaste eest, kui lapsevanemad on töökohustuste tõttu ära;
· measures to support intergenerational solidarity, such as plans to support women who care for grandchildren while the parents are absent due to employment reasons,
· meetmed eakate inimeste teadmiste ja töökogemuse rakendamiseks, näiteks tööd otsivate inimeste nõustamisega tegelevate eakate ühingute loomine;
· measures to make use of the knowledge and professional experience of older people, for example by setting up associations of older people to provide advice for job-seekers,
· parimate tavade vahetamine;
· exchange of best practice;
Euroopa Liidu elanikkond vananeb.
The population of the European Union is ageing.
Poliitikute kõnedes viidatakse sellele arengule kui probleemile või koormale.
In political rhetoric, this development is usually referred to as a “problem” or a “burden”.
Vananevat elanikkonda peetakse rahvamajanduse tulevaseks koormaks ning eakate potentsiaali sageli eiratakse, kuna neis nähakse pigem passiivseid objekte kui aktiivseid subjekte.
The ageing population is seen as a future burden for national economies and potential of the elderly is often ignored as they are more often seen as passive objects than active subjects.
Statistika andmetel elavad naised kauem kui mehed.
According to the statistics, women live longer than men.
2007. aastal oli naiste eeldatav eluiga kuus aastat pikem kui meestel.
In 2007, women’s life expectancy was six years more than that of men.
Olgu selle põhjuseks bioloogia või käitumine, tagajärjeks on olukord, kus naised seisavad sagedamini silmitsi negatiivse suhtumisega vananemisse.
Whether this is for biological or behavioural reasons, it leads to the situation where women more often face the negative attitudes towards ageing.
Lõhe naiste ja meeste eeldatava eluea vahel näib siiski vähenevat, mis on osaliselt selgitatav üha enam sarnase eluviisiga.
The gap between the life expectancies of men and women seems to be decreasing, however, which could partly be explained by growing similarities of lifestyles.
Tööelus on vanuse tõttu diskrimineerimine ELi õigusaktidega keelatud.
Discrimination based on age is prohibited in EU-legislation when it comes to working life.
Kehtivad õigusaktid ei loo aga otseselt olukorda, kus vanuseline diskrimineerimine tööelus enam ei eksisteeri.
The legislation in place, however, does not directly lead to a situation where age discrimination no longer exists at work places.
Naistel on üldiselt ikka raskusi karjääriredelil edenemisel, mistõttu tekib märgatavalt kiivas olukord, kus mehed on juhtkonnas üleesindatud, eelkõige vanemate naiste ja meeste seas.
In general, women still face difficulties to ascend in their careers, leading to a situation of strong imbalance where men are overrepresented in upper management functions, especially among older women and men.
Lisaks esineb naistel sagedamini raskusi tööle naasmisel ning mida vanem on naine, seda väiksem on tema lisandväärtus tööandja silmis.
In addition, women more often face difficulties when seeking re-employment, and the older a woman gets the less value-added she usually has in the eyes of an employer.
Alates ELi põhiõiguste harta jõustumisest 2009. aasta detsembris ja Lissaboni lepingu jõustumisest 2010. aasta alguses kuulub mis tahes alusel diskrimineerimise keeld Euroopa Liidu õigusloomelisse pädevusse.
With coming into force of the EU Charter of Fundamental Rights in December 2009 and the Lisbon treaty in the beginning of 2010, the prohibition on discrimination on all basis became part of the European Union’s legislative competence.
Harta artikli 21 kohaselt on keelatud igasugune diskrimineerimine, sealhulgas diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu ning artiklis 25 sätestatakse, et liit tunnustab ja austab eakate õigust elada inimväärset ja iseseisvat elu ning osaleda sotsiaal- ja kultuurielus.
According to the article 21 of the Charter “any discrimination based on any ground such as sex, race, colour, ethnic or social origin, genetic features, language, religion or belief, political or any other opinion, membership of a national minority, property, birth, disability, age or sexual orientation shall be prohibited” whereas the article 25 states that “[t]he Union recognises and respects the rights of the elderly to lead a life of dignity and independence and to participate in social and cultural life”.
Need ELi õigusaktides sisalduvad põhiõigused tuleb kasutusele võtta.
These fundamental rights in the EU legislation must also be put into action.
Seetõttu peab eakaid naisi kaitsma lisaks tööelule ka teistes eluvaldkondades, sest diskrimineerimine vanuse ja soo tõttu rikub põhiõigusi.
Thus, alongside the protection at workplace, aged women must be protected in all areas of life as discrimination on the basis of age and sex contravenes fundamental rights.
Et võidelda kahekordse diskrimineerimisega, mis saab sageli osaks eakamatele naistele, tuleb tunnistada järgmisi aspekte ja neist teadlik olla.
In order to combat the double discrimination older women often face, the following aspects need to be recognised and sensitised:
Esiteks varitseb eakaid naisi suurem vaesuse oht.
Firstly, elderly women face a greater risk of ending up living in poverty.
Tänavune aasta kuulutati ametlikult välja vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks, mille raames tuleks vaesuses elavate eakate naiste olukorrale pöörata tõsist tähelepanu.
This year being officially launched as the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, the situation of aged women in poverty should be given serious attention.
Eakate naiste vaesusel on mitu põhjust, näiteks koguneb naistel vähem pensioni kui meestel.
There are several reasons for older women’s poverty, such as accumulation of pensions being lower for women than men.
Seda koguneb eriti vähe nn teise ja kolmanda pensionisamba raames, mis viitavad tööhõive ja üksikisiku pensionihoiustega seotud pensioniskeemidele.
The accumulation is lower especially within so called second and third pillar pensions, which refers to pension schemes linked to employment and individual pension savings.
Liikmesriikide pensioniskeemide vaheline erinevus tekitab olukorra, kus teatavate liikmesriikide eakad naised leiavad end eriti haavatavast olukorrast.
The differences between pension schemes in member states lead to a situation where older women in certain member states are in an especially vulnerable situation.
Seega tuleks kõigile Euroopa kodanikele anda õigus põhisissetulekule, mis sõltub iga liikmesriigi elatustasemest.
Thus, all European citizens should be granted the right to a basic income linked to the standard of living in each member state.
Pensionide madalam tase on harilikult naiste ja enamuses naisi palkavate sektorite üldiselt madalama palgataseme otsene tagajärg.
The lower level of pensions is usually a direct consequence of the lower wage levels of women in general and also of the sectors employing mostly women.
Lisaks sellele on naiste puhul tõenäolisem, et nende sissetulek kahaneb ajutiselt hoolduskohustuste tõttu (emapuhkus, lapsehooldus, eakate vanemate eest hoolitsemine).
In addition to this, women are more likely to have temporary reductions of their income levels due to caring duties (maternity leave, child care, caring for ageing parents).
Ka eakate naiste vaesus tuleneb hoolduskohustustest.
Poverty among older women also derives from caring duties.
Üle 50-aastaste naiste põlvkonda kirjeldatakse nn kihilise põlvkonnana või töötavate tütarde ja töötavate emadena, sest nad hoolitsevad sageli nii oma vanemate kui ka oma lastelaste eest.
The generation of women +50 is described as a “sandwich generation” or as “working daughters and working mothers” as they often take care of their parents and their grand children.
Mitteametlikud ja tasustamata hoolduskohustused teevad töötamise väljaspool kodu keeruliseks.
Informal and unpaid caring duties complicate working outside home.
Seega aitaks osalise tööajaga töötamise võimaluste suurenemine kasvatada eakate naiste sissetulekut.
Thus, increasing possibilities to work part-time would help to increase older women’s income.
Osalise tööajaga töötamisest saadav tulu ei tohiks pärast pensionile minekut mõjutada pensionitaset negatiivselt.
Income attained from part-time work after retiring should not affect the pension level in a negative way.
Teiseks sõltuvad eriti vananevad naised avalikest ja erateenustest ning riiklikust tervishoiust – see tähendab, et eelkõige vananevaid naisi mõjutab nende puudumine või nende madal kvaliteet.
Secondly, ageing women are particularly dependant on public and private services as well as on public health care – this meaning also that ageing women are especially affected in case of their lack or bad quality.
Pikaajalist kodust hooldust hõlbustavate teenuste väljatöötamine mõjutaks naisi kui hooldajaid ning ka neid naisi, keda hooldatakse.
Developing the services facilitating long-term care at home would affect women as carers as well as the ones being cared for.
Hoolduse kvaliteet võiks olla tagatud piisavate vahenditega ja tervishoiu valdkonna alase haridusega.
The quality of care can be insured through adequate resources and education in the health care sector.
Lisaks mõjutab vanemaid naisi ka juurdepääs avalikele ja erateenustele.
In addition, access to public and private services affects older women.
Paljud põhiteenused, nagu pangateenused, on kergemini ja odavalt ligipääsetavad internetis, millele eakatel on sageli piiratud juurdepääs kas vahendite või oskuste puudumise tõttu.
Many basic services, such as bank services, are more easily and cheaply available on the Internet, to which older people often have restricted access – either due lacking facilities or lack of skills.
Seda võib pidada diskrimineerivaks elemendiks ühiskonnas.
This can be seen as a discriminatory element in societies.
Eakad on tegelikult märkimisväärsed tarbijad ja nõudlus eakatele suunatud teenuste järele hakkab tohutult kasvama.
Older people are in fact a remarkable group of consumers and there is an immense growth in demand for services for the elderly.
Kolmandaks tabavad vananevaid naisi suhteliselt sageli vanusega seotud haigused, näiteks mälu mõjutavad haigused ja vähk.
Thirdly, ageing women suffer relatively often from age-related diseases, such as memory diseases and cancers.
Dementsus ja Alzheimeri tõbi esinevad eakate naiste seas sagedamini kui meeste seas.
The prevalence of dementia and Alzheimer disease is higher among elderly women than among elderly men.
Vähi liikidest tabab naisi eelkõige rinnavähk, mis on kõige tavalisem naiste surma põhjustav vähk Euroopas, aga ka kolorektaalvähi.
Of different cancer types, women suffer particularly from breast cancer – which is the most common cancer that causes women’s deaths in Europe – as well as of colorectal cancer.
Naiste suremuse peamisi põhjuseid on südame-veresoonkonna haigused ja südameinfarktid, mis jäävad sageli diagnoosimata, kuna sümptomid erinevad meeste omadest.
One of the main causes of mortality among women is cardiovascular diseases and heart attacks, which often remain undiagnosed as the symptoms are often different than those of men.
Lisaks nõuetekohasele ravile on tervema elu saladus ka nõuetekohane toitumine.
In addition to proper medical treatment, some keys for healthier life also lie in proper nutrition.
Üldised toitumissoovitused ei vasta eakate erinõuetele.
General nutrition recommendations don’t meet the specific requirements of elderly people.
Kaubandus- ja majandussuhted Türgiga
on trade and economic relations with Turkey
kaubandus- ja majandussuhete kohta Türgiga
on trade and economic relations with Turkey
– võttes arvesse komisjoni 2009. aasta eduaruannet Türgi kohta ( SEK(2009)1334 );
– having regard to the Commission’s Turkey 2009 Progress Report ( SEC(2009)1334 ),
– võttes arvesse 12. septembri 1963. aasta lepingut assotsiatsiooni loomiseks Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel;
– having regard to the Agreement of 12 September 1963 establishing an Association between the European Economic Community and Turkey,
– võttes arvesse kõnealuse lepingu 23. novembri 1970. aasta lisaprotokolli, eriti selle artikli 41 lõiget 1 („kavatsetud meetmete rakendamiskeeld”);
– having regard to the Additional Protocol to that Agreement of 23 November 1970, and in particular Article 41(1) thereof (‘Standstill Clause’),
– võttes arvesse EÜ–Türgi assotsiatsiooninõukogu 19. septembri 1980. aasta otsust nr 1/80;
– having regard to Decision No 1/80 of the EC-Turkey Association Council of 19 September 1980,
– võttes arvesse EÜ–Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsust nr 1/95 tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta (96/142/EÜ);
– having regard to Decision No 1/95 of the EC-Turkey Association Council of 22 December 1995 on implementing the final phase of the Customs Union (96/142/EC),
– võttes arvesse nelja põhilist liikumisvabadust puudutavaid Euroopa Kohtu otsuseid, eriti Demireli, Sevince'i, Savasi, Abatay-Sahini, Tum-Dari ja Soysali kohtuasjades;
– having regard to the rulings of the European Court of Justice concerning the four fundamental movements, in particular in the Demirel, Sevince, Savas, Abatay-Sahin, Tum-Dari and Soysal cases,
– võttes arvesse 2007. aastal avaldatud seni viimast WTO kaubandusülevaadet Türgi kohta;
– having regard to the latest WTO Trade Review on Turkey, published in 2007,
– võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta;
– having regard to its previous resolutions on Turkey,
– võttes arvesse poliitikaosakonna analüüsi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames Türgi jaoks koostatud 2009. aasta programmi kohta seoses 2009. aasta laienemispaketiga;
– having regard to the Policy Department’s analysis of the 2009 annual programme for Turkey under the Pre-accession Instrument (IPA) in the context of the 2009 enlargement package,
– võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2006. aasta järeldusi;
– having regard to the Council Conclusions of 11 December 2006,
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ( A7-0238/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0238/2010 ),
A. arvestades, et tolliliit Türgiga on endiselt üks arenenumaid ja lähedasemaid ärisuhteid, mille EL mõne kolmanda riigiga sõlminud on;
A. whereas the Customs Union with Turkey remains one of the most advanced and close commercial relationships that the EU has with any third country,
B. arvestades, et Maailmapanga statistika järgi on Türgi majanduse mahult maailmas seitsmeteistkümnendal kohal ja Euroopas kuuendal kohal, mille ekspordist moodustavad tööstuskaubad üle 90% riigi; arvestades, et välismaiste otseinvesteeringute poolest oli Türgi 2008. aastal maailmas kahekümnendal kohal ning välismaiste otseinvesteeringute maht Türgis oli 18 miljardit eurot;
B. whereas Turkey is the seventeenth largest economy in the world, according to World Bank statistics, and the sixth largest economy in Europe, with industrial goods amounting to over 90% of its exports; whereas in 2008 Turkey ranked as the world’s twentieth largest receiver of FDI and its FDI inflow amounted to 18 billion,
C. arvestades, et Türgist on saanud ELi suuruselt seitsmes kaubanduspartner ja EL on Türgi suurim kaubanduspartner;
C. whereas Turkey has become the EU’s seventh largest trade partner and the EU is Turkey’s largest trading partner,
D. arvestades, et 2009. aastal eksportis Türgi ELi 33,6 miljardi euro väärtuses tooteid ja importis EList 40,4 miljardi euro väärtuses tooteid,
D. whereas in 2009 Turkey exported EUR 33.6 billion’s worth of products to the EU and imported EUR 40.4 billion’s worth of products from the EU,
E. arvestades, et keskmine tööpuudus suurenes Türgis 2009. aastal murettekitava 13%-ni, noorte tööpuudus on 24% ning uusima vaesusuuringu (2007) kohaselt elab 18,56% Türgi rahvastikust allpool vaesuspiiri,
E. whereas average unemployment in Turkey reached an alarming 13% in 2009, youth unemployment stands at 24% and the latest Poverty Survey (2007) indicates that 18.56% of Turkey’s population lives below the poverty line,
5. tunneb muret naiste vähese osaluse pärast tööturul ja nende mitteametliku töötamise pärast; soovitab Türgil seada naiste tööhõive oma majandus-, sotsiaal- ja tööhõivepoliitika keskmesse;
Is concerned about the low level of participation of women in the labour market and their employment in the informal sector; encourages Turkey to put women’s employment at the core of its economic, social and employment policies;
9. peab kahetsusväärseks, et WTO hiljutise ülevaate kohaselt on keskmine tariifimäär, mida Türgi põllumajandustoodetele kohaldab, suhteliselt kõrge ning mõnel juhul äärmiselt kõrge (näiteks maisile kohaldatav tollimäär on 130%); palub Türgi valitsusel neid tõkkeid oluliselt vähendada;
Finds it regrettable that, according to the latest WTO review, the average tariff rate on agricultural products applied by Turkey is relatively high and in some cases extremely high (on corn, for example the duty applied is 130%); calls on the Turkish Government to substantially reduce these barriers;
12. rõhutab, et on väga oluline, et Türgi täidaks kõik tolliliidust lähtuvad kohustused; on ühtlasi seisukohal, et teatavates valdkondades, nagu vabakaubanduspiirkonnad ja tollimaksuvabastused, vajatakse veel täiendavat ühtlustamist;
Reiterates that Turkey’s full compliance with its undertakings under the customs union is essential; considers also that there is a need for further harmonisation with the Community acquis in certain sectors such as free trade zones and customs duty relief;
18. palub Türgil loobuda tülikatest impordimenetlustest ning kohandada töödeldud põllumajandussaaduste tollimaksuvaba kvoodisüsteemi, mis on vastuolus tolliliidu nõuetega;
Calls on Turkey to withdraw the burdensome import procedures and to align its duty‑free quota system for processed agricultural products which do not comply with the Customs Union;
24. märgib Türgi kui Barcelona protsessi asutava partneri rolli Vahemere piirkonnas ning palub Türgil täielikult austada kõiki selle protsessi partnerriike; rõhutab, et Türgi kaubanduse arendamiseks on Vahemere piirkonnas tohutud võimalused;
Notes Turkey’s role in the Mediterranean region as a founding partner of the Barcelona Process and calls on Turkey to fully respect all the states partners of the Process; emphasises that there is huge scope to improve Turkey’s trade in the Mediterranean basin;
27. märgib, et GATS 4 põhjustatud korduvad viisaprobleemid piiravad oluliselt Türgi ärimeeste ja veokijuhtide liikumist ELi; juhib tähelepanu Euroopa Kohtu korduvatele otsustele selles küsimuses ja palub komisjonil tagada, et liikmesriigid neid otsuseid täidaksid; palub komisjonil ja nõukogul uuesti läbi vaadata viisamenetlused, et kõrvaldada kaubavahetuse takistused;
Notes that the recurrent visa problems under GATS 4 substantially limit the movement of Turkish businessmen and lorry drivers into the EU; underlines the successive ECJ rulings on this matter and calls on the Commission to ensure that Member States respect these rulings; calls on the Commission and the Council to re-examine visa procedures with a view to eliminating obstacles to trade;
29. nõuab tungivalt, et Türgi hoiduks diskrimineerivast praktikast välismaiste ettevõtete suhtes ja loobuks avalikel hangetel Türgi pakkujatele 15% hinnaeelise andmisest; kutsub Türgit üles liituma WTO riigihankelepinguga;
Urges Turkey to avoid discriminatory practices against foreign enterprises by giving a 15% price advantage to Turkish bidders in the field of public procurement; invites Turkey to become a party to the Agreement on Government Procurement (GPA) within the WTO;
Türgi roll maailmakaubanduse osalisena on viimastel aastatel suurenenud, eriti seetõttu, et riik kasutab rohkem ära oma unikaalset geopoliitilist asendit.
Turkey’s role as a world trade actor has grown in recent years, particularly as the country is capitalizing more on its unique geopolitical position.
Riik toimib ühenduslülina Vahemere, Lähis-Ida, Aasia, Musta mere ja Kaukaasia piirkondade vahel.
It acts as a link amongst the Mediterranean, the Middle East, the Asian, the Black Sea and the Caucasus regions.
Üks ja kõige tähtsam kaubandussuhe, mis on toetanud Türgi kasvu maailmakaubanduse areenil, on siiski olnud riigi eelistatud suhe Euroopa Liiduga.
The single most important trade relation that underpinned Turkey’s growth on the world trade scene, however, has been its privileged relation with the European Union (EU).
Tolliliidu juured ulatuvad tagasi aastasse 1963, kui Türgi ja EMÜ sõlmisid assotsiatsioonilepingu, milles oli sätestatud tolliliidu loomine aastaks 1996.
The roots of the CU date back to 1963, when Turkey and the EEC entered into an association agreement that provided for the attainment of a custom union by 1996.
See võimaldas majandussuhteid tihendada, luues tolliliidu – vaid ühe kolmest, mille EL on üldse sõlminud ja ainsa, mis on sõlmitud ELi liikmekandidaadiga.
This allowed for the deepening of economic relations with the establishment of CU - one of the only three, the EU has entered into and the only one with a candidate for accession.
Pärast seda on turgude integreerimisel märkimisväärselt edasi liigutud, eriti kaupade vaba liikumise osas.
A considerable degree of market integration has been achieved since, especially concerning the free movement of goods.