natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sellest annab selget tunnistust tõsiasi, et kuigi aastatel 1995–2004 suurenes kütuse tõhusus 12,4%, ei piisanud sellest liikluse tihenemise ja sõidukite suurenemise korvamiseks ning süsinikdioksiidi heited maanteeliikluses suurenesid 26% võrra.
This is well illustrated by the fact that, although there was a 12.4% increase in fuel efficiency between 1995 and 2004, this was not sufficient to compensate for the increase in traffic and vehicle size, and carbon dioxide emissions from road traffic rose by 26%.
Lisaks ülaltoodule tuleb rõhutada asjaolu, et teadus- ja arendustegevusse toetamine võib aidata saavutada märkimisväärset energiasäästu.
In addition to the above, we cannot stress too highly the fact that promoting research and development can achieve considerable energy savings.
Kui seda lisaks liikmesriikide pingutustele ka ühenduse tasandil kooskõlastatakse, võivad tulemused olla veel palju silmapaistvamad.
If, to complement the efforts of Member States, this is also coordinated at Community level, far more spectacular results could be achieved.
Tasub rõhutada, et pärast 1970. aastate naftakriisi võetud meetmete tulemusel vähenes järsult Euroopa tööstuse energiatarbimise intensiivsus.
It is worth emphasising that, as a consequence of measures introduced following the oil crisis of the 1970s, the sector‑specific energy intensity of European industry fell dramatically.
Suurema tähelepanu pööramine teadusuuringutele ja arendustegevusele võib kiirendada energiatõhusate toodete ja teenuste ilmumist Euroopa turule.
Paying more attention to R&D might accelerate the appearance of energy‑efficient products and services on the European market.
Euroopa Komisjoni ülesanded
The European Commission’s tasks
Energiatõhususpoliitika võib osutuda edukaks siis, kui ELi õigusloomemenetlused ja riiklikud tegevuskavad on tegevussuundade suhtes kooskõlastatud.
The energy efficiency policy might achieve success if the EU’s law‑making procedures and the National Action Plans agreed on the direction to be taken.
Eeskätt Euroopa Komisjon peab tagama, et see nii oleks.
The European Commission must play a central role in ensuring that this happens.
Komisjon peab riiklikke tegevuskavasid põhjalikumalt ja teaduslikel alustel analüüsima.
It is vital that the Commission conduct a more thorough, scientifically based analysis of the National Action Plans.
Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata sellele, kas liikmesriikide institutsionaalsest võimekusest piisab võetud kohustuste täitmiseks.
Special attention must be paid to examining whether the Member States have sufficient institutional capacity to undertake the commitments made.
Arvatavasti ei ole üksikasjalikku analüüsi siiani toimunud seetõttu, et paljud liikmesriigid on tegevuskavade esitamisega hilinenud.
We can assume that no detailed analysis has taken place so far principally as a result of late submission on the part of many Member States.
Komisjon peab ühtlasi uurima, kas toetuskavad on energiatõhususe eesmärkidega kooskõlastatud.
The Commission must also examine whether the support schemes are coordinated with the energy efficiency objectives.
Seda on vaja nii ühenduse kui liikmesriikide tasandil.
This is needed at both Community and Member State level.
Komisjon peab läbi vaatama teadus- ja arendustegevuseks mõeldud ühenduse vahendid, et anda energiatõhususele järgmises seitsmeaastases finantsperspektiivis olulisem koht.
The Commission must study the Community funds intended for research and development in order for energy efficiency to be afforded a more extensive role in the forthcoming seven‑year financial perspective.
Peale selle peab komisjon selgitama tegevuskavade hilinenud esitamise põhjused ja võtma rangeid meetmeid edasiste viivituste ennetamiseks.
There is also a need for the Commission to find out the reasons for the delays in submitting the action plans and take strong action to prevent further omissions.
riiklike energiatõhususe tegevuskavade järelmeetmete kohta: esimene hinnang
on the follow-up of the energy efficiency national action plans : a first assessment
2. toonitab asjaolu, et energiatõhusust tuleb käsitleda Euroopa ja ülemaailmse prioriteedina, võttes arvesse ülemaailmse energianõudluse suurenemist, nafta ja gaasi hinnatõusu ning kliimamuutuse mõju;
Underlines the fact that energy efficiency needs to be treated as an European and global priority, taking into consideration the increases in the global demand for energy, the rising prices of oil and gas and the impact of climate change;
4. kutsub komisjoni tegema riiklike energiatõhususe tegevuskavade raames koostööd liikmesriikide ja teiste asjaosalistega, kindlustamaks, et meetmete esitamisel, mis peaksid tagama suurema tõhususe, pööratakse piisavat tähelepanu kõikide, sealhulgas saarte, mägiste ja äärepoolseimate piirkondade ning uute liikmesriikide piirkondade iseloomulikele tunnustele ja probleemidele;
Calls on the Commission to work together with the Member States and other relevant actors in the framework of the energy efficiency national plans in order to ensure that, when presenting measures that should ensure greater energy efficiency, adequate attention is paid to responding to the specific characteristics and challenges of all regions, including island, mountainous and outermost regions and the regions of the new Member States;
5 märgib kahjutundega, et enamikus liikmesriikides on energiaga seotud projektidele, eriti energiatõhususe projektidele eraldatud vahendid endiselt ebapiisavad ning seejuures ei võeta piisavalt arvesse piirkondlikke erinevusi; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika annab raamistiku energiatõhususe, taastuvenergia kasutamise ja ka energia infrastruktuuriga seotud projektide rahastamiseks, kutsub liikmesriike ja piirkondi oma vastavate tegevuskavade rakendamisel keskenduma uuenduslikele meetmetele, et töötada välja tasuvad energiatõhususe lahendused; rõhutab, et erasektor peaks riiklike meetmete toel mängima suuremat rolli uutesse säästvatesse energeetikatehnoloogiatesse investeerimisel ja nende arendamisel, võttes samuti uuenduslikke meetmeid rohkem energiatõhususele keskendunud hoiaku omandamiseks; on veendunud, et selle tulemusel võidavad nii avalik kui ka erasektor;
5 Notes with regret that in most Member States the funding allocated to energy-related projects, in particular energy efficiency projects, is still insufficient and fails to adequately account for regional variances; given that cohesion policy offers a framework for financing projects relating to energy efficiency, the use of renewable energy and also energy infrastructure, calls on Member States and regions to focus in the implementation of their respective operational programmes on innovative measures in order to develop cost-effective energy efficiency solutions; stresses that the private sector, supported by national measures, should play a more prominent role in investing in and developing new, sustainable energy technologies, while also taking innovative actions to adopt an approach more focussed on energy efficiency; believes that this can only bring about a win-win situation for both the public and the private sector;
Ühtekuuluvuspoliitika linnadimensioon uuel programmiperioodil
on the urban dimension of cohesion policy in the new programming period
– võttes arvesse Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava rakendamise esimest tegevusprogrammi, mis võeti vastu ruumilise planeerimise ja arengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Ponta Delgadas (Assoorid) 23.–24. novembril 2007 („esimene tegevuskava”);
– having regard to the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda of the European Union('the First Action Programme'), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and development held in Ponta Delgada (Azores) on 23-24 November 2007,
– võttes arvesse ELi territoriaalset tegevuskava („territoriaalne tegevuskava”) ja jätkusuutlike Euroopa linnade Leipzigi hartat („Leipzigi harta”), mis mõlemad võeti vastu ruumilise planeerimise ja linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Leipzigis 24.–25. mail 2007;
– having regard to the Territorial Agenda of the EU ('the Territorial Agenda') and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities ('the Leipzig Charter'), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007,
– võttes arvesse Bristoli kokkulepet, mis võeti vastu 6.–7. detsembril 2005 Bristolis jätkusuutlike kogukondade teemal toimunud ministrite nõukogu mitteametlikul kohtumisel;
– having regard to the “Bristol Accord” adopted at the Informal Council of Ministers on sustainable communities held in Bristol on 6-7 December 2005,
– võttes arvesse „Urban acquis’ d”, mis võeti vastu territoriaalse ühtekuuluvuse eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Rotterdamis 29. novembril 2004;
– having regard to the “Urban acquis” adopted at the Informal Council of Ministers responsible for territorial cohesion, held in Rotterdam on 29 November 2004,
– võttes arvesse 20. novembril 2003. aastal Euroopa linnaplaneerijate nõukogu poolt vastu võetud 2003. aasta uut Ateena hartat ning selles sisalduvat nägemust Euroopa linnade tuleviku kohta;
– having regard to the New Charter of Athens 2003, proclaimed at the European Council of Town Planners in Lisbon on 20 November 2003 and its vision for the future of European cities,
– võttes arvesse Lille’i tegevuskava, mis võeti vastu linnaküsimuste eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Lille’is 3. novembril 2000;
– having regard to the “Lille Action Programme” adopted at the Informal Council of Ministers responsible for urban affairs held in Lille on 3 November 2000,
– võttes arvesse Euroopa ruumi arenguplaani (ESDP), mis võeti vastu ruumilise planeerimise eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Potsdamis 11. mail 1999;
– having regard to the European Spatial Development Perspective (ESDP), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning held in Potsdam on 11 May 1999,
– võttes arvesse Euroopa linnade ja muude omavalitsusüksuste säästva arengutee valiku hartat, mis võeti vastu Euroopa säästliku arengu linnade ja muude omavalitsusüksuste konverentsil Ålborgis, Taanis 27. mail 1994. aastal;
– having regard to the Charter of European Cities and Towns towards Sustainability as approved at the European Conference on Sustainable Cities and Towns in Aalborg, Denmark on 27 May 1994,
– võttes arvesse komisjoni 14. mai 2008. aasta teatist „Programmiperioodiks 2007–2013 kavandatud ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja programme käsitlevate läbirääkimiste tulemused” ( KOM(2008)0301 );
– having regard to the Commission Communication of 14 May 2008 entitled "The results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013" ( COM(2008)0301 ),
– võttes arvesse komisjoni 30. mai 2007. aasta teatist „Neljas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta” ( KOM(2007)0273 );
– having regard to the Commission Communication of 30 May 2007 entitled “Fourth Report on Economic and Social Cohesion” ( COM(2007)0273 ),
– võttes arvesse komisjoni juhendit ühenduse poliitika linnamõõtme kohta aastateks 2007–2013, mis võeti vastu 24. mail 2007;
– having regard to the Guide from the Commission on “The urban dimension in Community policies for the period 2007 – 2013” adopted on 24 May 2007,
– võttes arvesse komisjoni 2007. mai töödokumenti „Territoriaal- ja linnamõõde riiklikes strateegiaraamistikes ja rakenduskavades (2007–2013): esimene hinnang”;
– having regard to the Working Paper of the Commission on “The territorial and urban dimension in the national strategic reference frameworks and operational programmes (2007 – 2013): A first assessment” from May 2007,
– võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2006 teatist „Ühtekuuluvuspoliitika ja linnad: linnade ja linnastute panus piirkondade majanduskasvu ja tööhõivesse” ( KOM(2006)0385 );
– having regard to the Commission Communication of 13 July 2006 entitled "Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions" ( COM(2006)0385 ),
– võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta
– having regard to the Council Decision 2006/702/EC of 6 October 2006 on Community Strategic Guidelines on Cohesion
– võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2005. aasta teatist „Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele: ühenduse strateegilised suunised, 2007–2013” ( KOM(2005)0299 );
– having regard to the Commission Communication of 5 July 2005 entitled "Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs: Community Strategic Guidelines, 2007-2013” ( COM(2005)0299 ),
– võttes arvesse komisjoni 6. mai 1997. aasta teatist „Linnade arendamisest Euroopa Liidus” ( KOM(1997)0197 );
– having regard to the Commission Communication of 6 May 1997 entitled “Towards an urban agenda in the European Union” ( COM(1997)0197 ),
– võttes arvesse Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku (ESPON) 2006. aasta programmi tulemusi ja vastuvõetud 2013. aasta ESPONi programmi;
– having regard to the results of the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) 2006 Programme and the adopted ESPON 2013 Programme,
– võttes arvesse linnaauditi andmebaasist, milles pakutakse 330 näitajaga statistikat 358 Euroopa linna kohta, saadud teavet;
– having regard to the information from the database of the Urban Audit that provides statistics with 330 indicators on 358 European cities,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmete kohta - Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogramm
– having regard to its resolution of 21 February 2008 on the follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter : Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0069 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0069 . ,
– võttes arvesse oma 10. mai 2007. aasta resolutsioon eluasemete ja regionaalpoliitika kohta
– having regard to its resolution of 10 May 2007 on housing and regional policy
ELT C 76 E, 27.3.2008, lk 124. ;
OJ C 76 E, 27.3.2008, p 124. ,
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ( A6‑0031/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0031/2009 ),
A. arvestades, et kuigi tunnistatakse, et linnaküsimuste eest vastutavad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, on linnapiirkondadel Lissaboni ja Göteborgi strateegia rakendamisel oluline roll ning neil on seetõttu otsustav koht ühtekuuluvuspoliitikas, mille eest vastutatavad ELi institutsioonid;
A. whereas it is recognised that whilst urban issues fall under the responsibility of national, regional, and local authorities, urban areas nevertheless play a key role in the effective implementation of the Lisbon and Gothenburg Strategies and are therefore viewed as a high priority in cohesion policy, for which the EU institutions have a responsibility,
B. arvestades, et Leipzigi hartas sätestatud ELi eesmärkideks on tagada integreeritud lähenemisviis linnade arengupoliitika rakendamisel, et luua kvaliteetseid linnaruume, moderniseerida munitsipaalteenuseid, transpordi-, energia- ja teabevõrke ja toetada elukestvat õpet, haridust ja innovatsiooni eelkõige puudust kannatavates linnakeskustes ja -piirkondades,
B. whereas the EU's objectives as set out in the Leipzig Charter are to ensure an integrated approach to urban development policy implementation in order to create high quality urban spaces, to modernise transport, energy, public utilities and information networks, and to encourage life-long learning, education and innovation particularly in deprived inner cities and areas,
C. leides, et eri olukordade kohta teabe andmiseks ja sellest tulenevaks konkreetsetest eesmärkidest lähtuvate algatuste elluviimiseks võib osutuda äärmiselt vajalikuks koostada ühelt poolt Leipzigi harta rakendamiseks paindlik, kohandatav ja dünaamiline ülesannete loetelu, mis on Euroopa linnade äärmiselt erinevate vajaduste rahuldamise eelduseks ja millega on eesistujariigi Prantsusmaa ajal juba tegelema hakatud, ning teiselt poolt peab iga liikmesriik hiljem töötama välja integreeritud linnaplaneerimise arengukavad;
C. whereas both the drawing up of a flexible, adaptable and dynamic 'check list' for the implementation of the Leipzig Charter, as a basic condition for accounting for the variety of needs of diverse European cities and towns, as already launched under the French Presidency, and the further drawing up of integrated urban development plans by each Member State may constitute a useful additional basis for shedding light on the various situations and consequently undertaking clearly targeted initiatives,
D. arvestades, et tuleb vahet teha linnade ja linnapiirkondade vahel;
D. whereas a distinction needs to be made between cities and urban areas,
E. arvestades, et kuigi 80 protsenti 492 miljonist ELi elanikest elab linnades ning et Euroopa Liidu eripära on polütsentriline areng, on liikmesriikide vahel siiski märkimisväärseid erinevusi seoses elanikkonna jagunemisega linna-, linnalähi- ja maapiirkondade vahel ning samuti esineb probleeme seoses linnarahvastiku huvide üsna väikese esindatusega ja struktuurifondide tegevusprogrammide puhul esinevate vajadustega;
E. whereas although 80 % of the 492 million EU inhabitants live in cities, the European Union being characterised by its polycentric development, there are however some significant differences between Member States regarding the population distribution in urban, suburban and rural areas and also problems related to the rather scarce representation of the urban population's interests and needs in the Structural Funds' operational programmes,
F. arvestades, et linnapiirkonnad toodavad 70– 80% ELi SKPs ja linnu peetakse innovatsioonikeskusteks ning piirkondliku, riikliku ja ELi arengu mootoriteks;
F. whereas urban areas are responsible for generating 70 to 80 % of the EU's GDP and cities are recognised as centres of innovation and motors of regional, national and EU development,
G. arvestades siiski, et linnade arvele langeb enam kui 75% ülemaailmsest energiatarbimisest ning et neis tekib seoses energiatootmise, liikluse, tööstusettevõtete ja küttemajandusega 80% kasvuhoonegaasidest;
G. whereas, however, cities are also responsible for over 75% of world energy consumption and produce 80% of greenhouse gases as a result of energy production, traffic, industry and heating,
H. arvestades, et linnastumisprotsessi võimendab veelgi pealinnade ja teiste suurlinnade suunas toimuv siseränne ning arvestades, et sellest tulenev rahvaarvu kasv linnades on suurenevate linnade jaoks ränk koorem, kuna hakkama on vaja saada järjest suuremate jäätmekäitlus-, eluaseme-, haridus- ja tööhõivevajadustega ning arvestades, et see järjest süvenev linnastumisprotsess avaldab märkimisväärset mõju maapiirkondadele, kus inimkapitali, töötajate, tarbijate ja õppurite lahkumine tekitab märkimisväärseid probleeme;
H. whereas the trend towards urbanisation is compounded by internal migration towards capital cities and other metropolises, and whereas the resulting population growth causes an immense burden on the growing cities, which have to deal with increased needs in terms of waste management, the provision of housing, education and employment opportunities and whereas this growing tendency towards urbanisation poses an enormous challenge to rural areas, which have to deal with the loss of human capital, the labour force, consumers and students,
I. arvestades, et hiljutise ELi enneolematu laienemisega on kaasnenud tavatu kasv piirkondlike erinevuste vahel ning suure hulga selliste linnade lisandumine, mis kannatavad linnaruumi allakäigu tõttu;
I. whereas the recent unprecedented enlargement of the EU has resulted in an exceptional increase in regional disparities and the addition of a large number of cities suffering from urban decay,
J. arvestades, et hoolimata asjaolust, et liikmesriikides on erinev poliitiline, institutsiooniline ja põhiseaduslik kord, seisavad ELi linnapiirkonnad silmitsi ühiste probleemidega ning neil on samuti võimalus ühiselt neid lahendada, mis rõhutab vajadust üksikasjalike statistiliste andmete järele ning vastastikuse koostöö ja heade tavade vahetamise järele, et Euroopa linnad saaksid seista vastu ülemaailmsele konkurentsisurvele;
J. whereas despite the fact that there are diverse political, institutional and constitutional arrangements in the Member States, EU urban areas are facing common challenges and also have common opportunities to address them, which underlines the need for detailed statistical data on the one hand and on the other hand for mutual cooperation and exchange of good practices, in order for European cities to be able to face worldwide competition,
K. arvestades, et ELi ruumiline areng seisab silmitsi probleemidega, mis on seotud majandusliku ümberkorralduse, tööturu suurte kõikumiste, kättesaamatu ja ülekoormatud ühistranspordi, valglinnastumisega kaasneva piiratud kasutatava territooriumi, kahaneva ja vananeva elanikkonna, elanikkonna ümberasumisega maapiirkondadest ja väikelinnadest suurtesse linnastutesse, sotsiaalse tõrjutuse, kõrge ja tõusva kuritegevuse taseme, teatud linnaosade getostumise, leibkondade madala sissetulekuga, elukvaliteedi langusega puudust kannatavates piirkondades, parkide ja puhkealade vähesuse, keskkonnareostuse, vee- ja jäätmehoolduse ning tootmisjäätmete käitluse kontrolliga ja vajadusega kindlustada energiaga varustamine ja energia tõhus kasutamine;
K. whereas EU spatial development faces the challenges of economic restructuring, strong fluctuations in the labour market, inaccessible and congested public transport, limited useable territory exacerbated by urban sprawl, a declining and ageing population, the depopulation of rural areas and small towns and cities in favour of large urban centres, social exclusion, high and rising crime rates, "ghettoisation" of certain city districts, low household income, the worsening of the quality of life in deprived areas, insufficient numbers of parks and recreation areas, environmental pollution, water, waste and residue management control and the need for secure energy supplies and efficient energy use,
L. arvestades, et kaasaegsete elektrooniliste vahendite abil toimuv valitsemine ja eelkõige e-valitsemine, mis on kooskõlastatud kõikide asjaomaste sidusrühmade vahel, võib suures osas vähendada olemasolevaid probleeme ja võib kaasa tuua selle, et linnapiirkonna laienemisega tegeletakse integreeritult ja koostöös, võttes arvesse linnalähipiirkondi, mis piirnevad maapiirkondadega, ning lähtutakse ajakohastest linnaplaneerimise meetoditest, nagu arukas kasv, uus territooriumi planeerimine ja intelligentne urbanism;
L. whereas coordinated governance using new electronic technologies and in particular e-governance with all relevant stakeholders could significantly reduce existing problems and might lead to urban expansion being addressed in an integrated manner in cooperation with and taking account of suburban areas bordering rural regions and in line with modern approaches to urban planning, such as smart growth, new spatial planning and intelligent urbanism,
M. arvestades, et linna arendustegevus soosib eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist eeskätt teenusesektoris ning ühtekuuluvuspoliitika on järjest enam suunatud linnade konkurentsieeliste toetamisele;
M. whereas urban development activities are particularly favourable as regards the participation of small and medium-sized enterprises (SMEs), particularly in the services sector, and cohesion policy has become increasingly oriented towards promoting the competitive advantage of cities,