natgillin/translations-raw huggingface dataset:
e) tunnistada, et sool, jõukusel, etnilisel päritolul ja piirkonnal põhinevad sügavalt juurdunud ebavõrdsed võimalused takistavad aastatuhande arengueesmärkide saavutamist ja toetada seda, et arenenud maade ja arengumaade partnereid keskenduvad rohkem sotsiaalsele õigusele ja suuremale õiglusele, määrates kindlaks nn võrdõiguslikkuse eesmärgid ning andes aru elu võimaluste vahel valitsevate ebaõiglaste erinevuste kaotamisel tehtud edusammude kohta;
e) to recognise that deep-rooted inequalities of opportunity based on gender, wealth, ethnicity and region are holding back progress towards achieving the MDGs, and to advocate that developed and developing country partners strengthen their focus on social justice and improved equity, by establishing ‘equity targets’ and reporting on progress in reducing unfair gaps in life chances,
f) tagada, et maailma majanduskasvu pidurdumist, ülemaailmset toidukriisi ja ülemaailmset soojenemist arvestades keskendub nõukogu aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele ning peab kinni rahastamislubadustest;
f). to ensure that, in the face of global economic slowdown, the global food crisis and global warming, the Council focuses on achieving the MDGs, and honouring funding pledges,
g) rõhutada, et süveneva ülemaailmse majanduslanguse taustal võivad arengumaad toormehindade languse, väiksemate investeeringuvoogude, finantsilise ebastabiilsuse ja rahaülekannete vähenemise tõttu oma arengus aastakümneid maha jääda; tunnistada täiendavalt, et ELi poolt lubatud abi väärtus väheneb ligi 12 miljardit USA dollarit aastas, sest seda abi väljendatakse protsendina liikmesriikide SKPst;
g). to underline, in the context of deepening global recession, that developing countries could be set back by decades as a result of falling commodity prices, lower investment flows, financial instability, and a decline in remittances; to further recognise that the value of existing EU aid commitments will fall by nearly USD 12 billion a year, because they are expressed as a percentage of Member State GDP,
h) nõuda, et seoses maailmas valitseva finants- ja majanduskriisi ning selle kriisi arengule avalduva mõju teemal korraldataks kõrgetasemeline ÜRO konverents, nagu lepiti kokku 2008. aastal toimunud arengu rahastamise Doha konverentsil;
h). to call for the urgent organisation of the high-level UN conference on the world financial and economic crisis and its impact on development, which was agreed at the 2008 Doha Financing for Development conference,
i) väljendada heameelt aastatuhande arengueesmärkide lisamise üle Davosi maailma majandusfoorumi päevakorda, kuid väljendada oma pettumust selle üle, et G20 ühisavalduses ei viidatud peaaegu üldse maailma kõige vaesematele riikidele, ja tagada, et arengumaadele antakse võimalus end väljendada 2009. aasta aprillis toimuval G20 kohtumisel, kus arutatakse rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide reformimist;
i) to welcome the inclusion of the MDGs on the agenda of the World Economic Forum in Davos, but to express its disappointment that the G20 statement barely referred to the world's poorest countries, and to ensure that developing countries will be given a voice at the G20 meeting due to be held in April 2009 which will discuss the reform of international financial institutions,
j) jätkata arutelu algatuse üle, millega ettevõtlussektorit kutsutakse üles võtma meetmeid (Business Call to Action initiative), ja kohustuse üle rahastada ning toetada aastatuhande arengueesmärkide saavutamise nimel tehtavaid jõupingutusi, sealhulgas selle üle, kuidas ettevõtlussektori vastutus suureneks sellega paralleelselt;
j) to pursue discussions of the Business Call to Action initiative and the commitments to funding and supporting MDG efforts, including how this could be matched by an increase in accountability from the corporate sector,
k) toetada koos nende algatustega abi tulemuslikkust käsitlevate Pariisi põhimõtete ja Accra tegevuskava järgimist, et parandada abi kvaliteeti ja osutamist;
k) to advocate in tandem with all these initiatives, for a subscription to the Paris Principles of aid effectiveness, and to the Accra Agenda for Action, to improve the quality and delivery of aid,
l) kasutada ÜRO Peaassamblee 64. istungjärku, et anda aru edusammudest, mida on tehtud aastatuhande arengueesmärke käsitlevas ELi tegevuskavas sätestatud eesmärkide saavutamisel;
l) to use the occasion of the 64th General Assembly to report on the progress made towards meeting the benchmarks set out in the EU Agenda for Action on MDGs,
m) kutsuda komisjoni üles andma aru edusammudest, mida on tehtud aastatuhande arengueesmärkide lepingute rakendamisel, ja ergutama teisi rahastajaid andma suurema osa oma abist pikaajaliselt, etteennustavalt ning eelarvetoetuse vormis;
m) to invite the Commission to report on the progress made in implementing MDG Contracts and to encourage other donors to deliver more of their aid on a long-term, predictable basis in the form of budget support,
n) selgitada Euroopa avalikkusele kõikvõimalikul viisil tagajärgi, mille aastatuhande arengueesmärkide mittesaavutamine tooks kaasa mitte ainult nende jaoks, keda need eesmärgid otseselt puudutavad, vaid ka rahvusvahelise majandusliku õitsengu, stabiilsuse ja julgeoleku jaoks tulevikus.
n) to communicate in the strongest terms to the European public the consequences of failure to achieve the MDGs not just for those most immediately affected, but for future international prosperity, stability and security.
Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamine vastavalt Lissaboni lepingule
on the development of the relations between the European Parliament and national parliaments under the Treaty of Lisbon
väliskomisjonI ARVAMUS.............................................................................................12
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................13
arengukomisjonI ARVAMUS........................................................................................15
OPINION of the Committee on Development ......................................................16
– võttes arvesse Amsterdami lepingule lisatud protokolli riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus;
– having regard to the Protocol on the role of national parliaments in the European Union annexed to the Treaty of Amsterdam,
– võttes arvesse Amsterdami lepingule lisatud protokolli subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta;
– having regard to the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality annexed to the Treaty of Amsterdam,
– võttes arvesse Lissaboni lepingut, eriti Euroopa Liidu lepingu artiklit 12;
– having regard to the Treaty of Lisbon, in particular, Article 12 of the Treaty on European Union,
– võttes arvesse Lissaboni lepingule lisatud protokolli riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, eriti selle artiklit 9;
– having regard to the Protocol on the role of national parliaments in the European Union annexed to the Treaty of Lisbon, in particular Article 9 thereof,
– võttes arvesse Lissaboni lepingule lisatud protokolli subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta;
– having regard to the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality annexed to the Treaty of Lisbon,
– võttes arvesse oma 7. veebruari 2002. aasta resolutsiooni suhete kohta Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahel Euroopa integratsioonis
– having regard to its resolution of 7 February 2002 on relations between the European Parliament and the national parliaments in European integration
Vastu võetud vastavalt põhiseaduskomisjoni raportile A5-0023/2002 (Napolitano raport) (EÜT C 284 E, 21.11.2002, lk 322). ;
Adopted pursuant to report A5-0023/2002 of the Committee on Constitutional Affairs (the Napolitano report) (OJ C 284 E, 21.11.2002, p.
– võttes arvesse 21. juunil 2008 heaks kiidetud suuniseid parlamentidevahelise koostöö kohta Euroopa Liidus
– having regard to the Guidelines for Interparliamentary Cooperation in the European Union of 21 June 2008
Muudetud redaktsioon, vastu võetud Euroopa Liidu parlamentide esimeeste konverentsil 20.–21. juunil 2008 Lissabonis. ;
Revised version agreed upon by the Conference of Speakers of the European Union Parliaments at its meeting in Lisbon on 20 and 21 June 2008. ,
– võttes arvesse Pariisis 4. novembril 2008. aastal toimunud COSACi XL kohtumise järeldusi, eriti nende punkti 1;
– having regard to the Conclusions of the XL COSAC meeting held in Paris on 4 November 2008, in particular point 1 thereof,
– võttes arvesse Iirimaa parlamendi alamkomisjoni 2008. aasta novembris valminud raportit „Iirimaa tulevik Euroopa Liidus”, eriti raporti kokkuvõtte paragrahve 29–37, milles laialdaselt nõutakse riikide valitsuste kui nõukogu liikmete parlamentaarse kontrolli tugevdamist;
– having regard to the report of November 2008 by the Irish Parliament's Subcommittee on Ireland's Future in the European Union, in particular paragraphs 29-37 of the executive summary, in which a broad reinforcement of parliamentary scrutiny of the national governments as members of the Council is called for,
– võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja väliskomisjoni ning arengukomisjoni arvamusi ( A6-0133/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs and the opinions of the Committee on Foreign Affairs and the Committee on Development ( A6‑0133/2009 ),
A. arvestades, et Euroopa Parlamendi viimane resolutsioon suhete kohta riikide parlamentidega on pärit 2002. aastast ja seetõttu on aeg see läbi vaadata;
A. whereas the latest resolution adopted by the European Parliament on the issue of relations with the national parliaments dates from 2002 and it is therefore time for a reassessment,
B. arvestades, et Euroopa Liidu kodanikke esindab liidu tasandil otseselt Euroopa Parlament ja liikmesriike esindavad nõukogus nende valitsused, kes peavad omakorda oma riikide parlamentidele aru andma (vt Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõiget 2 Lissaboni lepingu sõnastuses); Euroopa Liidu vajalik parlamentariseerimine peab seepärast tuginema kahele sambale: ühelt poolt Euroopa Parlamendi pädevuse laiendamine kõikidele liidu otsustele ja teiselt poolt riikide parlamentide pädevuse tugevdamine oma riigi valitsuse suhtes;
B. whereas citizens are directly represented at Union level in the European Parliament and the Member States are represented in the Council by their respective governments, which themselves are democratically accountable to their national parliaments (see Article 10(2) of the EU Treaty in the Lisbon Treaty version); consequently the necessary parliamentarisation of the European Union must rely on two fundamental approaches involving the broadening of the European Parliament’s powers vis-à-vis all the Union’s decisions and the strengthening of the powers of the national parliaments vis-à-vis their respective governments,
C. arvestades, et Euroopa Konvendis oli liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi esindajatel omavahel, kuid ka kandidaatriikide parlamentide esindajatega väga hea koostöö;
C. whereas excellent cooperation took place in the European Convention between the representatives of the national parliaments and the representatives of the European Parliament, and also between the latter and the representatives of the parliaments of the accession countries,
D. arvestades, et refleksioonifaasis teatud teemadel parlamentide konverentside pidamine on end õigustanud, ning seetõttu võiks seda praktikat rakendada ka uue konvendi kokkukutsumisel või sellesarnastel juhtudel;
D. whereas the practice of holding Joint Parliamentary Meetings on specific topics during the period of reflection has proved to be a good one, and therefore use could be made of this practice if a new convention were to be convened or on similar occasions,
E. arvestades, et suhted Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel on viimastel aastatel paranenud ja muutunud mitmekesisemaks ning tegevuse laienemine on täheldatav nii parlamentide tasandil tervikuna kui ka parlamendikomisjonide tasandil;
E. whereas relations between the European Parliament and the national parliaments have improved and diversified in recent years and an increasing number of activities are taking place at the level of parliaments as a whole as well as at the level of parliamentary committees,
F. arvestades, et suhete edasisel arendamisel tuleks võtta arvesse praegu praktiseeritavate erinevate tegevuste eeliseid ja puudusi;
F. whereas the future development of relations should take into consideration the merits and demerits of the various existing practices,
G. arvestades, et uute pädevustega, mis on riikide parlamentidele omistatud Lissaboni lepingu alusel, eriti seoses subsidiaarsuse põhimõttega, julgustatakse neid aktiivselt osalema ELi tasandil poliitika kujundamise protsessis juba selle varajases etapis;
G. whereas the new competences accorded to national parliaments under the Treaty of Lisbon, notably with regard to the principle of subsidiarity, encourage them to get actively involved at an early stage in the process of policy formulation at EU level,
H. arvestades, et kõik parlamentidevahelise koostöö vormid peaksid rajanema kahel põhimõttel: suurem tõhusus ja parlamentaarne demokratiseerimine;
H. whereas all forms of interparliamentary cooperation should accord with two underlying principles: increased efficiency and parliamentary democratisation,
I. arvestades, et Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide peamine ülesanne ja funktsioon seisneb õigusloomega seotud otsustusprotsessis osalemises ja poliitiliste valikute kontrollimises vastavalt riigi või Euroopa tasandil; arvestades, et see ei muuda liigseks tihedat koostööd üldise heaolu nimel, eriti Euroopa Liidu õiguse ülevõtmisel riikide õigusaktidesse;
I. whereas the primary task and function of the European Parliament and the national parliaments is to take part in legislative decision-making and to scrutinise political choices at, respectively, the national and the European level; whereas this does not render close cooperation for the common good superfluous, especially as regards the transposition of the EU law into national law,
J. arvestades, et soovitav on välja töötada poliitilised suunised, mille alusel Euroopa Parlamendi esindajad ja asutused saaksid kindlaks määrata edaspidised sammud oma suhete kujundamisel riikide parlamentidega ning Lissaboni lepingu sätete rakendamisel riikide parlamentide suhtes,
J. whereas it is appropriate to develop political guidelines on the basis of which the representatives and bodies of the European Parliament can determine future action with regard to its relations with national parliaments and implementation of the provisions of the Treaty of Lisbon relating to national parliaments,
Lissaboni lepingu osa suhete arendamisel
The contribution made by the Treaty of Lisbon to the development of relations
– vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitika hindamise kohta;
– the evaluation of policies conducted in the area of freedom, security and justice;
– sisejulgeoleku alalise komitee tegevuse kohta;
– proceedings of the Standing Committee on Internal Security;
– aluslepingute muutmise ettepanekute kohta;
– proposals to amend the Treaties;
– Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduste kohta;
– applications to become a member of the Union;
– asutamislepingu lihtsustatud läbivaatamise kohta (kuus kuud ette);
– simplified Treaty revisions (six months in advance);
– asutamislepingut täiendavate meetmete ettepanekute kohta;
– proposals for Treaty-supplementing measures;
Aktiivne osalemine
Active participation in :
– liidu nõuetekohases toimimises (üldsäte);
– the proper functioning of the Union (“umbrella” provision);
– Europoli ja Eurojusti kontrollimises koos Euroopa Parlamendiga;
– control of Europol and Eurojust together with the European Parliament;
– asutamislepingu muutmist käsitlevates kokkulepetes;
– conventions dealing with Treaty changes;
– õigusaktidele, mis ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele („kollase kaardi” ja „oranži kaardi” menetlust kasutades);
– legislation not complying with the principle of subsidiarity, through the “yellow card” and “orange card” procedures;
– asutamislepingu muutmisele lihtsustatud menetlusega;
– Treaty changes in the simplified procedure;
– õigusalase koostöö meetmetele tsiviilasjades (perekonnaõigus);
– measures of judicial cooperation in civil-law matters (family law);
– subsidiaarsuse põhimõtte rikkumisele, esitades kaebuse Euroopa Kohtule (kui see on siseriiklike õigusaktidega lubatud);
– an infringement of the principle of subsidiarity, by bringing an action before the Court of Justice (if permitted by national law);
Praegused suhted
Current relations
– parlamentaarsed ühiskohtumised horisontaalsetes küsimustes, mis väljuvad ühe komisjoni pädevusest;
– joint parliamentary meetings on horizontal topics going beyond the competence of one committee;
– komisjonide korrapärased ühiskoosolekud (vähemalt kaks korda poolaastas);
– regular Joint Committee Meetings at least twice per semester;
– parlamentidevahelised ad hoc kohtumised komisjonide tasandil Euroopa Parlamendi või nõukogu eesistujaks oleva liikmesriigi parlamendi algatusel;
– ad hoc interparliamentary meetings at committee level on the initiative of the European Parliament or of the parliament of the Member State holding the presidency of the Council;
– parlamentidevahelised kohtumised komisjonide esimeeste tasandil;
– interparliamentary meetings at the level of committee chairs;
– koostöö parlamentide juhatuste tasandil Euroopa Liidu parlamentide esimeeste konverentsi raames;
– cooperation at the level of parliament chairs within the Conference of Speakers of the European Union Parliaments;
– liikmesriikide parlamendisaadikute külaskäigud Euroopa Parlamenti, kus nad osalevad vastavate valdkonnakomisjonide koosolekutel;
– visits by members of national parliaments to the European Parliament in order to take part in meetings of corresponding specialised committees;
– fraktsioonide ja parteide kohtumised üleeuroopalisel tasandil, kus kõigist liikmesriikidest pärit poliitikud kohtuvad Euroopa Parlamendi liikmetega;
– meetings within the political groups or parties at European level bringing together politicians from all Member States with Members of the European Parliament;
Tulevased suhted
Future relations
5. peab kohaseks pakkuda riikide parlamentidele toetust õigusaktide eelnõude läbivaatamisel, enne kui liidu seadusandja neid arutama hakkab, ja nende valitsuste kontrollimisel nõukogus tegutsemise ajal;
Deems it appropriate to offer national parliaments support in their scrutiny of draft legislation prior to its consideration by the Union legislature, as well as in the effective scrutiny of their governments when they are acting in the Council;
8. on seisukohal, et eespool nimetatust erinevad koostöövormid võivad tõhusalt kaasa aidata Euroopa poliitilise ruumi loomisele ning neid tuleks edasi arendada ja mitmekesistada;
Is of the opinion that forms of cooperation other than those mentioned above could make an effective contribution to the creation of a European political space and should be developed further and diversified;
11. on veendunud, et andes riikide parlamentidele subsidiaarsuse põhimõtte järgimiseks suuremad volitused, nagu on ette nähtud Lissaboni lepingus, on võimalik mõjutada ja hinnata Euroopa õigusakte nende varajases staadiumis ning sellega parandada õigusloomet ja suurendada õigusaktide sidusust ELi tasandil;
Believes that increased powers of the national parliaments with regard to compliance with the principle of subsidiarity, as provided for in the Treaty of Lisbon, will allow European legislation to be influenced and scrutinised at an early stage and will contribute to better law-making as well as to improved coherence of legislation at EU level;
16. kavandab riikide parlamentide ja komisjoni vahelise, õigusaktide vastuvõtmisele eelneva dialoogi süstemaatilisemat jälgimist (nn Barroso algatus), et saada teavet riikide parlamentide seisukoha kohta juba õigusloomeprotsessi varajases etapis; palub riikide parlamentidel teha oma sellekohased seisukohavõtud samaaegselt kättesaadavaks Euroopa Parlamendile;
Envisages more systematic monitoring of the pre-legislative dialogue between the national parliaments and the Commission (the so-called "Barroso initiative") in order to be informed about the national parliaments' position at an early stage of the legislative process; calls on the national parliaments to make the opinions they issue in this context available to the European Parliament at the same time;
19. avaldab taas muret, et ÜVJP ja EJKPga seotud rahaliste meetmete osas on aruandekohustus parlamentide ees ebapiisav ning et seetõttu tuleb parandada koostööd Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel, et saavutada demokraatlik kontroll nende kahe poliitika kõikide aspektide üle
Notes again with concern that there is too little accountability to parliaments for the financial arrangements with regard to the CFSP and ESDP and that cooperation between the European Parliament and the national parliaments must therefore be improved in order to ensure democratic control over all aspects of these policies
COSACi roll
The role of COSAC
22. väljendab kindlameelsust täita täiel määral oma rolli, täita oma kohustusi COSACi toimivuse tagamiseks ning jätkata COSACi sekretariaadile ja riikide parlamentide esindajatele tehnilise toe andmist;
Is determined to play its role to the full, to discharge its responsibilities with regard to the functioning of COSAC and to continue to provide technical support to the secretariat of COSAC and the representatives of the national parliaments;
I. Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vaheliste suhete arendamine
I. Development of relations between the European Parliament and the national parliaments
Suhted Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel olid kuni Euroopa Parlamendi esimeste otsevalimisteni teataval määral „orgaanilised”, kuna Euroopa Parlamendi liikmed olid siis riikide parlamentide läkitatud.
During the period prior to the first direct elections in 1979, relations between the European Parliament and the national parliaments could be described as ‘organic’, since the Members of the European Parliament were appointed by the national parliaments.
Euroopa Parlamendi otsevalimiste tõttu see side katkes ning kerkis küsimus, kuidas võiks ja tuleks neid suhteid edaspidi kujundada.
The direct elections ended that link and threw up the question of how relations could and should be shaped in the future.
Lepingule lisatud kahes deklaratsioonis rõhutati, et riikide parlamentidel on ühenduse õigusloome suhtes oma osa, et valitsused peavad neid õigeaegselt teavitama õigusloome kavadest ning et koostöö riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel on vajalik
Two declarations annexed to the Treaty emphasised that the national parliaments play a role in the Community legislative process, that they should be informed by their governments about legislative proposals in good time and that there should be cooperation between the national parliaments and the European Parliament, which might take the form of the holding of regular meetings and the granting of reciprocal facilities
13. ja 14. deklaratsioon. .
Declarations 13 and 14. .
Deklaratsioonide kohaselt võib koostöö muu hulgas seisneda regulaarsete kohtumiste korraldamises ja vastastikuste lihtsustuste tegemises.
At the same time the Conference of Community and European Affairs Committees of the Parliaments of the European Union (COSAC) was set up.
Samal ajal kutsuti ellu liikmesriikide parlamentide Euroopa ja ühenduse asjade komisjonide konverents (COSAC), mis Euroopa Parlamendi osalusel tuleb kokku kaks korda aastas, et vahetada ennekõike kogemusi ja häid tavasid, mis on seotud riikide valitsuste kontrolliga Euroopa poliitikaga küsimustes.
It holds six-monthly meetings, also involving representatives of the European Parliament, in particular in order to exchange experiences and best practices in the area of the scrutiny of national governments’ policies on EU issues.