natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Α. arvestades, et vaimne tervis ja heaolu on üksikisiku ja ühiskonna elukvaliteedis kesksel kohal ning need on olulised tegurid ELi Lissaboni strateegia eesmärkides ja muudetud säästva arengu strateegias, ning arvestades, et psüühikahäirete ennetamine, varajane avastamine, sekkumine ja ravi vähendavad oluliselt neist tulenevaid isiklikke, finants- ja sotsiaalseid tagajärgi;
Α. whereas mental health and well-being are central to the quality of life of individuals and society and are key factors in the EU's Lisbon Strategy objectives and the revised strategy on sustainable development, and whereas the prevention, early detection, intervention and treatment of mental disorders significantly reduce the personal, financial and social consequences thereof,
B. arvestades, et mitmed ELi strateegilised dokumendid on rõhutanud vaimse tervise olulisust nende eesmärkide saavutamisel ja vajadust sellega seotud praktiliste meetmete järele;
B. whereas various EU strategic documents have highlighted the importance of mental health in realising those objectives and the need for practical measures in that respect,
C. arvestades, et ühenduse vaimse tervise strateegia lisandväärtus on peamiselt seotud ennetustööga ning vaimse tervise probleemidega inimeste inim- ja kodanikuõiguste edendamisega;
C. whereas the added value of the Community's mental health strategy lies primarily in the field of prevention and the promotion of the human and civil rights of people with mental health problems,
D. arvestades, et vaimse tervise probleemid on Euroopas laialdaselt levinud, sest vähemalt üks neljast inimesest kogeb vähemalt korra elus vaimse tervisega seotud probleeme, samas kui need mõjutavad kaudselt paljusid inimesi, ning arvestades, et vaimse tervishoiu taseme erinevus on eri liikmesriikide, eelkõige vanade ja mõningate uute liikmesriikide vahel märkimisväärne;
D. whereas mental health problems are widespread in Europe with one in four people experiencing mental health problems at least once in their lives, while many more are indirectly affected, and whereas the standard of mental health care varies considerably between different Member States, especially between the old and some of the new Member States,
E. arvestades, et vaimse tervise puhul tuleb arvesse võtta soolisi eriaspekte, ning arvestades, et naised kannatavad rohkem psüühikahäirete all ja mehed sooritavad rohkem enesetappe;
E. whereas gender-specific aspects should be taken into account when considering the subject of mental health, and whereas more women suffer from mental disorders and more men commit suicide,
F. arvestades, et enesetapp jääb enneaegse surma üheks peamiseks põhjuseks Euroopas (ELis üle 50 000 juhu aastas), ja arvestades, et üheksal põhjusel kümnest on enesetapu põhjuseks vaimsete häirete areng, sagedasti depressioon, ning arvestades ka, et kinnipeetavate ja vahistatute hulgas on enesetappude ja enesetapukatsete määr kõrgem kui elanikkonnas üldiselt;
F. whereas suicide remains a significant cause of premature death in Europe, with over 50,000 deaths a year in the EU, and whereas, in nine out of ten cases, it is preceded by the development of mental disorders, frequently depression, and whereas, moreover, the rate of suicide and attempted suicide among people who are in prison or in detention is higher than among the general population,
G. arvestades, et depressiooni- ja enesetapujuhtude vähendamise poliitika kavandamine käib käsikäes inimväärikuse kaitsmisega;
G. whereas devising policies to reduce the incidence of depression and suicide goes hand in hand with the protection of human dignity;
H. arvestades, et kuigi depressioon on üks kõige sagedamini esinev ja tõsisem vaimne häire, on sellega võitlemise meetmed sageli ebapiisavad, ning arvestades, et ainult mõned liikmesriigid on rakendanud ennetusprogramme;
H. whereas, even though depression constitutes one of the most frequent and serious disorders, measures to combat it often remain inadequate, and whereas only a few Member States have implemented prevention programmes,
I. arvestades, et siiski eksisteerib puudulik arusaam vaimse tervise edendamisest ja vaimsete häirete ennetamisest ja vähene investeerimine nendesse tegevustesse ning meditsiinilisi uuringuid ja vaimse tervise probleemidega inimesi toetatakse vähe;
I. whereas, however, there is still a lack of understanding and investment in the promotion of mental health and prevention of disorders and a lack of support for medical research and for people with mental health problems,
J. arvestades, et halva vaimse tervise rahalist kulu ühiskonnale hinnatakse vahemikku 3–4% liikmesriikide SKPst, ja arvestades, et vaimuhaiguse põhjustatud väljaminekud Euroopa Liidus moodustasid 2006. aastal 436 miljardit eurot, ning arvestades, et suurem osa nendest kuludest tekib väljaspool tervishoiuvaldkonda peamiselt töölt puudumise, töövõimetuse ja ennetähtaegselt pensionile jäämise tõttu, ning et hinnangulised kulud ei kajasta paljudel juhtudel üheaegse haigestumuse põhjustatud täiendavaid rahalisi kohustusi, millel on suurem tõenäosus mõjutada vaimse tervise probleemidega isikuid;
J. whereas the financial cost to society of mental ill-health is estimated at between 3% and 4% of the Member States' GDP, and whereas in 2006 the cost to the EU of mental illness was EUR 436 billion, and whereas most of that expenditure is spent outside the health sector, primarily because of systematic absence from work, incapacity for work and early retirement and estimated costs do not in many cases reflect the additional financial burden of co-morbidity, which is morelikely to affect persons with mental health problems,
K. arvestades, et sotsiaalsed ja majanduslikud erinevused võivad suurendada vaimse tervise probleeme, ning arvestades, et haavatavates ja marginaliseerunud rühmades nagu töötute, sisserändajate, (endiste) vangide, psühhotroopsete ainete tarvitajate, puudega inimeste ja pikaajaliste haigete hulgas esineb rohkem halba vaimset tervist, ning arvestades, et nende integreerumisele ja sotsiaalsele kaasatusele kaasaaitamiseks on vaja konkreetseid meetmeid ja poliitikaid;
K. whereas social and economic disparities can increase mental health problems, and whereas the rates of mental ill-health are higher among vulnerable and marginalised groups, such as the unemployed, immigrants, (former) prisoners, users of psychotropic substances, persons with disabilities and persons with long-term illnesses, and whereas specific actions and appropriate policies are necessary to assist their integration and social inclusion,
L. arvestades, et vaimse tervise valdkonnas eksisteerivad liikmesriikides ja nende vahel märkimisväärsed erinevused nii ravi kui ka sotsiaalse integratsiooni alal;
L. whereas there are significant disparities between and within the Member States in the field of mental health, including with regard to the areas of treatment as well as social integration,
M. arvestades, et vaimse tervise probleemidega isikutel on ülejäänud elanikkonnast suurem oht ka füüsiliselt haigestuda ning neil on vähem võimalusi nende haiguste vastu ravi saada;
M. whereas persons with mental health problems are more at risk than the rest of the population from developing a physical disease and have less chance of receiving treatment for these physical diseases,
N. arvestades, et kuigi füüsiline ja vaimne tervis on võrdselt olulised ja omavahel seotud, jääb vaimne tervis tihti diagnoosimata või alahinnatuks ning ei saa piisavat ravi;
N. whereas, while physical and mental health are of equal importance and there is interaction between them, mental health often remains undiagnosed or underestimated and receives inadequate treatment,
O. arvestades, et enamikes liikmes riikides on hooldekodudes toimuva pikaajalise hoolduse asemel hakatud kasutama hooldusel põhinevat elamist kogukondades, kuid arvestades siiski, et see protsess on toimunud ilma korraliku planeerimise, ressursside ja kontrollimehhanismideta ning sagedasti eelarvekärbetega, mille tulemusena võib tuhandeid vaimsete häiretega kodanikke sattuda tagasi hooldekodudesse;
O. whereas in most Member States there has been a move away from long-term institutionalised care towards supported living in the community, and whereas, however, this process has taken place without proper planning and resourcing, without control mechanisms and often with budget cuts, which are threatening to cause re-institutionalisation of thousands of citizens with mental illness,
P. arvestades, et 2008. aastal loodi Euroopa vaimse ja kehalise tervise tegevusprogramm, mis koondab endasse kõrgetasemelisi esindajaid võtmeorganisatsioonidest;
P. whereas the European Mental Health and Physical Health Platform was set up in 2008, gathering high-level representatives from key organisations,
Q. arvestades, et elukestvale vaimsele tervisele pannakse alus inimese esimeste eluaastate jooksul ning arvestades, et vaimsed häired on laialt levinud noorte inimeste seas, kelle puhul varajane diagnoosimine ja ravi on ülimalt tähtis;
Q. whereas the foundations for lifelong mental health are laid during a person's first few years of life and whereas mental illness is common among young people, in whom early diagnosis and treatment is of the utmost importance,
R. arvestades, et ELi elanikkonna vananemine põhjustab neurodegeneratiivsete häirete sagedasema esinemise;
R. whereas the ageing of the EU's population entails more frequent occurrence of neurodegenerative disorders,
S. arvestades, et vaimse tervise probleemidega inimeste ja nende perekondade kogetud diskrimineerimine ning sotsiaalne tõrjutus ei ole ainult vaimse häire, vaid ka nende poolt läbielatava häbimärgistamise, mittetunnustamise ja sotsiaalse marginaliseerimise tagajärg, ning ohutegur, mis takistab nende inimeste otsingut abi ja ravi järele;
S. whereas the discrimination and social exclusion experienced by people with mental health problems and their families are the consequences not only of mental disorder but also of the stigma, rejection and social marginalisation they encounter, and are risk factors which impede their search for assistance and treatment,
T. arvestades, et Euroopa Liit on 2010. aasta kuulutanud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks;
T. whereas the European Union has designated 2010 as the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion,
U. arvestades, et teadustöö annab uusi andmeid vaimse tervise meditsiinilise ja sotsiaalse mõõtme kohta, kuid arvestades, et siiski eksisteerivad märkimisväärsed lüngad, millest tulenevalt tuleks püüda mitte takistada riigi- või eraasutuste meditsiiniuuringuid arvukate (enamasti koormavate) administratiivsete nõuete või ulatuslike piirangute kehtestamisega ohutu ja tõhusa ravi arengu asjakohaste mudelite kasutamisele;
U. whereas research is producing new data on the medical and social dimensions of mental health, and whereas, however, there are still significant gaps and consequently care should be taken not to hamper the public or private medical research effort by imposing a series of, often onerous, administrative requirements or excessive restrictions on the use of relevant models for the development of safe and effective medication,
V. arvestades, et õpioskuste häirel (vaimne puue) on palju samu omadusi ja see tekitab samu vajadusi kui psüühikahäire;
V. whereas learning disabilities (mental handicap) share many of the same characteristics and give rise to the same needs as mental disorders;
W. arvestades, et on äärmiselt oluline parandada vaimuhaigetega kokku puutuvate meditsiinitöötajate, sh arstipraksisega tegelevate isikute ja kohtu liikmete väljaõpet;
W. whereas much improvement is essential in the training of medical professionals who encounter mental illness sufferers, including medical practitioners and members of the judiciary,
X. arvestades, et inimeste haigestumuse osas on esikohal vaimse tervise häired,
X. whereas mental health disorders are ranked first in terms of human morbidity,
3. kutsub liikmesriike üles suurendama teadlikkust hea vaimse tervise olulisusest, eriti tervishoiutöötajate ja sihtgruppide hulgas, nagu vanemad, õpetajad, sotsiaal- ja õigusteenuste pakkujad, tööandjad, hooldajad ning eelkõige avalikkus üldiselt;
Calls on the Member States to develop an awareness of the importance of good mental health, particularly among healthcare professionals and target groups such as parents, teachers, those providing social and legal services, employers, carers and, particularly, the public at large;
7. palub ELil kasutada seitsmenda raamprogrammi rahastamisvahendeid laiaulatuslikumaks teadustööks vaimse tervise ja heaolu ning vaimse ja kehalise tervise vaheliste vastastikuste seoste probleemide valdkonnas; kutsub liikmesriike tutvuma vaimse tervise algatuste rahastamisvahenditega Euroopa Sotsiaalfondis ja Euroopa Regionaalarengufondis;
Calls on the EU to use the funding facilities available under the Seventh Framework Programme for more research in the field of mental health and well-being and the interaction between mental and physical health problems; calls on the Member States to explore the funding facilities for mental health initiatives under the European Social Fund and the European Regional Development Fund;
10. kutsub liikmesriike vastu võtma ÜRO resolutsiooni 46/119 vaimsete häiretega isikute kaitse ja vaimse tervishoiu parandamise kohta, mille koostas ÜRO inimõiguste komisjon ja mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 1991. aastal;
Calls on the Member States to adopt UN resolution 46/119 on' the protection of persons with mental illness and the improvement of mental health care' drawn up by the United Nations Commission on Human Rights and adopted by the General Assembly of the United Nations in 1991;
19. kutsub liikmesriike üles koostama ajakohastatud vaimse tervise alaseid õigusakte, mis oleks kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega inimõiguste – võrdsus ja diskrimineerimise kaotamine, eraelu puutumatus, sõltumatus, kehaline puutumatus, teabe- ja osalemisõigus – osas ja mis kodifitseeriks ja kinnistaks vaimse tervise poliitika põhiprintsiipe, -väärtusi ja -eesmärke;
Calls on Member States to draw up up-to-date mental health legislation which is in line with international obligations as regards human rights – equality and the eradication of discrimination, the inviolability of private life, autonomy, bodily integrity, the right to information and participation – and which codifies and enshrines the basic principles, values and objectives of mental health policy;
23. kutsub üles laiemalt avalikustama teavet Euroopa ühtse hädaabinumbri 112 kasutamise kohta enesetapukatse või vaimse kriisi puhul, et võimaldada kiiret sekkumist ja meditsiinilist hädaesmaabi;
Calls for information to be made more widely available concerning the single European emergency call number 112 , such as attempted suicide or mental crises, so as to allow rapid intervention and the provision of emergency medical assistance;
Noorte vaimne tervis ja haridus
Mental health in youth and education
Vaimne tervis töökohal
Mental health in workplace settings
37. palub liikmesriikidel tagada, et inimestelt, kellel on vaimse tervise probleemide tõttu õigus haigus- ja töövõimetushüvitistele, ei võetaks ära nende õigust töötamisele ning et nad ei kaotaks uue töö leidmisel oma töövõimetuse või haigusega seotud hüvitisi;
Calls on the Member States to ensure that people who are entitled to sickness or disability benefits because of mental health problems are not deprived of their right of access to employment and that they will not lose the benefits related to their disability/sickness as soon as they find a new job;
Vanurite vaimne tervis
Mental health of older people
40. rõhutab vajadust edendada uurimistööd neurodegeneratiivsete häirete ja teiste vanusega seotud vaimuhaiguste ennetamise ja ravi alal ning komisjoni mis tahes meetme või ettepaneku järele teha vahet Alzheimeri tõve või sarnaste neurodegeneratiivsete häirete ja teiste vaimuhaiguse vormide vahel;
Stresses the need to promote research into prevention and care with regard to neurodegenerative disorders and other age-related mental illnesses and for any future Commission action or proposal to distinguish between Alzheimer's disease or similar neurodegenerative disorders and other forms of mental illness;
Võitlus häbimärgistamise ja sotsiaalse tõrjutusega
Combating stigma and social exclusion
44. nõuab avaliku teabe ja teavitamise kampaaniate korraldamist meedia, Interneti, koolide ja töökohtade kaudu, et edendada vaimset tervist, suurendada teadlikkust depressiooni ja enesetapukalduvuste kõige tavalisemate tunnuste kohta, kaotada häbimärk vaimsetelt häiretelt, julgustada inimesi otsima kõige paremat ja tulemuslikumat abi ja propageerida vaimse tervise probleemide all kannatavate inimeste aktiivset integreerimist;
44.Calls for the organisation of public information and awareness campaigns through the media, the Internet, schools and workplaces, in order to promote mental health, increase knowledge about the most common symptoms of depression and suicidal tendencies, de-stigmatise mental disorders, encourage people to seek the best and most effective assistance and promote the active integration of people experiencing mental health problems;
48. peab vajalikuks edendada ja toetada tööd psühholoogilise ja sotsiaalse rehabilitatsiooni alal, mida teevad väikesed riiklikud, eraõiguslikud või avaliku/erasektori päeva- ja püsihooldekeskused, mis sarnanevad oma suuruse ja põhimõtete poolest perekondadega ja asetsevad linnakeskkonnas, et edendada nende asukate integratsiooni ravi- ja rehabilitatsiooniprotsessi igas staadiumis;
Considers that it is necessary to promote and support psychological and social rehabilitation activities delivered by small public, private or public-private residential centres which provide day-care facilities or continuous care, are similar in scale and ethos to family units and are located in an urban setting, so as to encourage residents' integration at every stage of the therapeutic and rehabilitation process;
Vaimne tervis mõjutab meie igapäevast elu ja annab panuse heaolusse, solidaarsusesse ja sotsiaalsesse õiglusesse.
Mental health affects our daily lives and is a contributory factor to well-being, solidarity and social justice.
Halb vaimne tervis vähendab vastupidiselt sellele inimeste ja nende perekondade elukvaliteeti ja toob kaasa kulud tervishoiusektori, sotsiaal-, majandus-, haridus-, kindlustus-, karistus- ja õigussüsteemi jaoks.
Conversely, mental ill-health detracts from the quality of life of people and their families and entails expense which is a burden on the health sector and the social, economic, educational, insurance, penal and legal systems.
Järjest enam suureneb teadmine, et vaimne tervis on tervise alustala.
There is now an ever-increasing awareness that there is no health without mental health.
Me peame üksnes arvestama, et:
We need only consider that:
Ø üks inimene neljast kogeb vähemalt korra elus mingit vaimset häiret;
Ø 1 in 4 people will experience some form of mental disorder at least once in their lives,
Ø depressioon on üks kõige laiemalt levinud vaimsetest häiretest, mis mõjutab ühte naist kuuest Euroopas, ning arvatakse, et 2020. aastaks on depressioon arenenud riikides kõige levinum haigus ja töövõimetuse levikult teine põhjus;
Ø depression is one of the most common disorders – affecting 1 in 6 women in Europe – and it is estimated that, by 2020, it will be the most common illness in the developed world and the second cause of disability,
Ø ELis sooritatakse igal aastal umbes 59 000 enesetappu, millest 90% põhjustavad vaimsed häired;
Ø in the EU, some 59000 suicides are committed every year, 90% of which are attributable to mental disorder,
Ø haavatavad ja tõrjutud grupid, nagu töötud, võõrtöötajad, puuetega inimesed, kuritarvitamise all kannatavad inimesed ning psühhoaktiivsete ainete kasutajad, kannatavad tõenäolisemalt vaimse tervise probleemide all;
Ø vulnerable and marginalised groups, such as the unemployed, migrants, the disabled, people who suffer abuse, and users of psychoactive substances are more likely to suffer mental health problems,
Ø vananeva elanikkonnaga Euroopas muutuvad neurodegeneratiivsed häired üha tavalisemaks.
Ø in an ageing Europe, neurodegenerative disorders are becoming ever more common.
Seetõttu eksisteerib vajadus kasutada kooskõlastatud lähenemisviisi vaimse tervisega seotud probleemide lahendamiseks, sest see teema puudutab meid kõiki.
There is, therefore, a need to take a concerted approach to the challenges posed by mental health because it is a matter of concern to us all.
Siiski on tõsiasi, et vaimseid häireid ei käsitleta sama tõsiselt kui kehalist tervist.
However, it is a fact that mental disorders are not met with the same seriousness as physical health.
Kuigi probleemide, struktuuride ja vastuvõetud poliitika suhtes eksisteerivad liikmesriikide vahel märkimisväärsed erinevused, on enamik neist nihutanud rõhuasetuse vaimsete häiretega inimeste kinnipidamiselt ja kaitselt nende hooldusele ja ravile.
Αlthough there are significant differences among the Member States as regards the challenges, the structures, and policies which have been adopted, most of them have switched the emphasis from confinement and protection to care and treatment of people with mental disorders.
Sellele vaatamata on seda muutust paljudel juhtudel teostatud ilma planeerimise, kohaste ressursside ja kontrollimehhanismideta ning sagedasti eelarvekärbete abil;
Nevertheless, in many cases, this change has been effected without planning, without adequate resources and control mechanisms and, frequently, by cutting budgets.
Samal ajal kannatavad vaimsete häiretega inimesed ja nende perekonnad edasi sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise all ning seda vaatamata paranenud ravivõimalustele ja psühhiaatrilise hoolduse arengule.
At the same time, despite the improved treatment options and developments in psychiatric care, people with mental health problems and their families continue to suffer social exclusion and discrimination.
Vajadus edendada head vaimset tervist on enesestmõistetav, kui sotsiaalse ühtekuuluvuse ja majanduskasvu eesmärke tahetakse saavutada pikaajaliselt jätkusuutlikul alusel.
The need to promote good mental health is obvious if the objectives of social cohesion and economic growth are to be achieved on a long-term sustainable basis.
ELi tasandil on seda asjaolu tunnistatud mitte ainult avaliku tervishoiu programmides, vaid ka teadustöö, mittediskrimineeriva kohtlemise, tööhõive ja hariduse programmides.
At EU level, that fact has been recognised in action programmes not only on public health but also on research, non-discriminatory treatment, employment and education.
Aasta 2005 oli vaimse tervise teetähis.
The year 2005 was a milestone for mental health.
Pärast Maailma Terviseorganisatsiooni ministrite konverentsi vaimse tervise teemal avaldas komisjon oma rohelise raamatu „Elanikkonna vaimse tervise parandamine – Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia väljatöötamine”, millega algatati arutelu, kuidas parandada lähenemist vaimuhaigustele ja edendada vaimset heaolu.
After the WHO Ministerial Conference on Mental Health, the Commission published its Green paper 'Improving the mental health of the population - towards a strategy on mental health for the European Union', which launched a debate on the means of improving the approach to mental illness and promoting mental well-being.
Oma 2006. aastal vastu võetud resolutsioonis elanikkonna vaimse tervise parandamise kohta väljendas parlament oma toetust sellele lähenemisviisile, et rõhutada vaimset tervist kui prioriteeti ja luua võimalusi probleemidele ühiselt vastu astumiseks.
In its resolution adopted in 2006 on improving the mental health of the population, Parliament voiced its support for this approach in order to highlight mental health as a priority and create opportunities to rise to the challenges together.