natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(2 a) Teaduslikult põhjendatud lähenemine vahendite nappusele ja ökosüsteemidele on tulevikus Euroopa Liidu jätkusuutliku majandusarengu jaoks otsustava tähtsusega faktor.
(2a) A scientifically sound approach to the shortage of resources and to the ecosystem will, in future, be crucial to the sustainable economic development of the European Union.
Siinkohal on keskkonnaalane arvepidamine vahend, mille abil jälgida majandustegevusest tulenevat keskkonnakoormust , ning uurida, kuidas seda leevendada.
To this end, environmental accounts offer a means of monitoring the pressures exerted by the economy on the environment and of exploring how these might be abated.
Siinkohal on keskkonnaalane arvepidamine vahend, mille abil jälgida kõiki majandustegevusest tulenevaid negatiivseid mõjusid , ning uurida, kuidas neid leevendada.
To this end, environmental accounts offer a means of monitoring all the negative effects of the economy on the environment and of exploring how these might be abated.
Pidades silmas Euroopa 2020. aasta strateegias ja mitmesugustes tähtsates algatustes sisalduva säästva arengu põhimõtet ja eesmärki saavutada ressursse tõhusalt kasutav ja vähest saastet tekitav majandus, on üha olulisem välja töötada andmesüsteem, mis hõlmaks paralleelselt majandus- ja keskkonnaküsimusi.
In line with the tenets of sustainable development and the drive to achieve a resource-efficient and low-pollution economy, embedded in the Europe 2020 strategy and various major initiatives, developing a data framework that consistently includes environmental issues along with economic ones becomes all the more imperative.
Seetõttu on Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise loomine küll oluline, kuid seda tuleks käsitada esimese sammuna ja see ei tohiks mingil juhul takistada selliste SKP alternatiivsete näitajate väljatöötamist, mis kaasaksid suuremat hulka sotsiaalseid ja keskkonnategureid, hõlmates ka elukvaliteedialaseid ja ressursitõhusaid näitajaid ning keskkonnamõjude kajastamist kuludes, seejuures pöörataks tähelepanu nii rahalistele kui ka füüsilistele näitajatele.
The establishment of the European environmental economic accounts is essential in this perspective, but should be seen as no more than a first step and should in no way prevent the development of alternative indicators to GDP, to cover a more extensive range of social and environmental factors, including indicators relating to living conditions, resource efficiency and the internalisation of environmental externalities, giving full attention to both monetarised and physical indicators.
(6 a) Väga tähtis on kasutada Euroopa keskkonnamajanduslikku arvepidamist kohe, kui süsteem toimib, aktiivselt ja täpselt ELi asjakohase poliitika kujundamisel mõju hindamiste, tegevuskavade, õigusaktide ettepanekute ja muu poliitilise protsessi olulise tegevuse keskse sisendina.
(6a) It is of great importance that the European environmental economic accounts, as soon as the system is fully operational, are actively and accurately used in all relevant EU policy making as a key input to impact assessments, action plans, legislative proposals and other significant products of the policy process.
(10) Komisjon esitas oma esimese „rohelise arvepidamise” strateegia 1994. aastal.
(10) The Commission presented its first strategy on ‘green accounting’ in 1994.
Sestsaadik on komisjon (Eurostat) ja liikmesriigid arvestusmeetodeid välja töötades ja katsetades jõudnud selleni, et mitu liikmesriiki esitavad korrapäraselt keskkonnaalase arvepidamise andmeid.
Since then the Commission (Eurostat) and the Member States have developed and tested accounting methods to the point where several Member States now regularly provide first sets of environmental accounts.
Kõige tavalisemad on õhusaasteainete heitmetega (sh kasvuhoonegaaside) ja materjalide tarbimisega seotud füüsiliste voogude andmed ning rahalised andmed keskkonnakaitsekulutuste ja -maksude kohta.
Most common are physical flow accounts on air emissions (including greenhouse gases) and on material consumption and monetary accounts on environmental protection expenditure and taxes.
Et käesolev määrus saaks aidata kaasa Euroopa säästvuse statistika (ESS) süsteemi loomisele, pakkudes keskkonna seisukohast oluliste Euroopa huvide kõikehõlmavat ülevaadet, peaks komisjon töötama välja mitmeid mooduleid, sh finantsaspektide moodulid (nt keskkonnakaitsekulutuste kontod, keskkonnatoodete tootmise ja keskkonnateenuste osutamise kontod, ressursside kasutamise kontod), materiaalsed moodulid (nt rahvusvaheliste toormeringluste kontod, energia-, vee- ja jäätmekontod) ja varade moodulid (nt metsaressursside kontod, bioloogilise mitmekesisuse kontod, looduskaitsealade kontod.
In order for this Regulation to contribute to building a system of 'European sustainability statistics' (ESS) providing a comprehensive overview of European interests of environmental relevance, the Commission should develop numerous modules, including modules for financial factors (e.g. environmental expenditure accounts, environmental manufacturing and service provision accounts, accounts for use of resources), modules for tangible factors (e.g. accounts for international raw-materials cycles, energy, water and waste accounts) and asset modules (e.g. forestation accounts, biodiversity accounts, accounts for protected natural areas).
Et selle süsteemi raames pöörataks keskkonnale suuremat tähelepanu, tuleks töötada välja ka näitajad jätkusuutlikkuse mõõtmiseks laiemas tähenduses, tõstes seejuures esile teemavaldkonnad nagu mõju transpordisüsteemile, energiatõhusus, nn rohelised investeeringud ja sotsiaalküsimused.
In order to complement the environmental focus of this system, indicators should also be developed for measuring sustainability in a broader sense, with an emphasis on issues such as the impact of the transport system, energy efficiency, green investments and social matters.
(13) Kuna keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteeme töötatakse parajasti välja ja nad on erinevas arengujärgus, tuleks kuue aasta pikkuseks üleminekuajaks luua piisavalt paindlik modulaarstruktuur.
(13) As the different sets of environmental economic accounts are under development and at different stages of maturity, a modular structure providing adequate flexibility should be adopted for a transitional period of six years .
Eesmärk peab olema kehtestada ühtne kvaliteedistandard uue kõikehõlmava Euroopa säästvuse statistika (ESS) jaoks.
The objective must be a uniform quality standard for a new, comprehensive ‘European sustainability statistics’ (ESS) system.
(18 a) Et komisjon (Eurostat) saaks täita käesoleva määruse alusel saadud uusi olulisi ülesandeid, tuleb talle eraldada piisavad inimressursid ja rahalised vahendid olemasolevate rahaliste vahendite ümberjaotamise teel Euroopa Liidu eelarves.
(18a) In order for the Commission (Eurostat) to be able to meet the key new responsibilities that it acquires under this Regulation, adequate human and financial resources should be allocated through regrouping the existing financial resources in the budget of the European Union.
Käesoleva määrusega luuakse Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kogumise, koostamise, edastamise ja hindamise ühine raamistik, et luua keskkonnamajandusliku arvepidamise kontod ESA 95 satelliitarvepidamise kontodena; selleks töötatakse välja meetodid, ühised standardid, määratlused, liigitus ja raamatupidamiseeskirjad , mida tuleb kasutada keskkonnamajandusliku arvepidamise koostamisel.
This Regulation establishes a common framework for the collection, compilation, transmission and evaluation of European environmental economic accounts for the purpose of setting up environmental economic accounts as satellite accounts to ESA 95 by providing methodology, common standards, definitions, classifications and accounting rules, intended to be used for compiling environmental economic accounts.
Käesoleva määrusega luuakse Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kogumise, koostamise, edastamise ja hindamise ühine siduv raamistik, et luua keskkonnamajandusliku arvepidamise kontod ESA 95 satelliitarvepidamise kontodena; selleks töötatakse välja meetodid, ühised standardid, määratlused, liigitus , raamatupidamiseeskirjad ja eesmärgid , mida tuleb kasutada keskkonnamajandusliku arvepidamise koostamisel.
This Regulation establishes a binding common framework for the collection, compilation, transmission and evaluation of European environmental economic accounts for the purpose of setting up environmental economic accounts as satellite accounts to ESA 95 by providing methodology, common standards, definitions, classifications , accounting rules and objectives , intended to be used for compiling environmental economic accounts.
See määrus võimaldab komisjonil (Eurostat) teha riikide võrreldavate andmete alusel usaldusväärseid prognoose üksikute liikmesriikide ja kogu Euroopa Liidu ökoloogilise ja majandusliku olukorra kohta.
This Regulation puts the Commission (Eurostat) in a position to make reliable forecasts, based on comparable national data, about the environmental and economic situation of the individual Member States and the EU as a whole.
Et käesolev määrus saaks aidata kaasa Euroopa säästvuse statistika (ESS) süsteemi loomisele, pakkudes keskkonna seisukohast oluliste Euroopa huvide kõikehõlmavat ülevaadet, töötab komisjon välja mitmeid mooduleid, sh keskkonnaga seotud finantsandmete kogumise, materiaalsed keskkonnategurite ja loodusvarade erimoodulid.
In order for this Regulation to contribute to building a system of ‘European sustainability statistics’ (ESS) providing a comprehensive overview of European interests of environmental relevance, the Commission shall develop numerous modules, including in particular modules for environmentally-related financial data, tangible environmental factors and natural assets.
Komisjon koostab kava, milles käsitletakse prooviuuringuid, mida liikmesriigid teevad vabatahtlikkuse alusel , et parandada aruandluse ja andmete kvaliteeti, töötada välja pikad aegread ja arendada metoodikat .
The Commission shall draw up a programme for pilot studies to be carried out by Member States on a voluntary basis in order to develop the reporting and data quality, establish long time series and develop methodology .
Komisjon koostab kahe aasta jooksul kõikehõlmava ja kooskõlastatud kava, mis on seotud teatises „SKP täiendamine” käsitletud teema edasise arenguga ja milles käsitletakse prooviuuringuid, mida liikmesriigid teevad, et parandada aruandluse ja andemete kvaliteeti, täiustada meetodeid ja töötada välja pikad aegread , sealhulgas ressursitõhususega seotud näitajate laialdasem kaasamine, keskkonnamõjude kajastamine kuludes.
The Commission shall draw up within two years and in close relation to further developments on its Communication ‘GDP and beyond’, a comprehensive and coordinated programme for pilot studies to be carried out by Member States in order to develop the reporting and data quality, improve the methodology and establish long time series , including a broader inclusion of indicators relating to resource efficiency, internalisation of environmental externalities .
Kava avaldatakse internetis ning edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule .
This programme shall be published online and reported to the European Parliament and the Council.
Komisjon (Eurostat) võib kohaldatava üleminekuperioodi jooksul ja nende liikmesriikide puhul, kes vajavad oma andmete edastamiseks Eurostatile üleminekuperioodi, hinnata käesoleva määruse artiklis 3 loetletud moodulite väärtust.
During the transitional periods, and for those Member States which need the transitional period to forward their data to Eurostat, the Commission (Eurostat) may assess the values of the modules listed in Article 3 of this Regulation.
Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti ja võib ühe kuu jooksul esitada vastuväiteid ning nõuda, et asjassepuutuv liikmesriik esitaks parandatud aruande .
The Commission (Eurostat) shall assess the quality of the data transmitted and may, within a time-limit of one month, raise an objection and require the Member State in question to submit an improved report .
Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise edasiarendamiseks, sealhulgas koostöö liikmesriikide statistikaametite ja komisjoni (Eurostati) vahel kõnealuses valdkonnas, esitab komisjon hiljemalt …* ja edaspidi iga nelja aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse alusel koostatud statistika kvaliteedi ja kasulikkuse kohta.
In order to further develop the European environmental economic accounts, including the cooperation between the national statistics authorities and the Commission (Eurostat) in this field, the Commission shall, by ...* and every four years thereafter, submit a report to the European Parliament and the Council on the quality and usefulness of the statistics compiled pursuant to this Regulation.
* Kaks aastat alates käesoleva määruse jõustumisest.
* Two years from the entry into force of this Regulation.
I lisa – 3. jagu – punkt 14 a (uus)
Annex I – section 3 – point 14 a (new)
Õhusaasteaine sümbol
Symbol of air emission
III lisa – 1. jagu – lõik 1
Annex III – section 1 – paragraph 1
EW-MFA hõlmab kõiki tahkeid, gaasilisi ja vedelas olekus materjale ning tehnilisi seadmeid , välja arvatud õhk ja vesi, mida mõõdetakse massiühikutes aasta kaupa.
EW-MFA covers all solid, gaseous, and liquid materials and technosphere materials , except for flows of air and water, measured in mass units per year.
Energiatõhususe tegevuskava läbivaatamine
on Revision of the Energy Efficiency Action Plan
Raportöör: Bendt Bendtsen
Rapporteur: Bendt Bendtsen
KESKKONNA-, RAHVATERVISE JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS.........25
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 25
REGIONAALARENGUKOMISJONI ARVAMUS..................................................................31
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................31
energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise kohta
on Revision of the Energy Efficiency Action Plan
– võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2006. aasta teatist „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine” ( KOM(2006)0545 );
– having regard to the Commission Communication of 19 October 2006 entitled ‘Action Plan for Energy Efficiency: Realising the Potential’ ( COM(2006)0545 ),
– võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Energiatõhusus: eesmärgiks seatud 20% energiasäästu saavutamine” ( KOM(2008)0772 );
– having regard to the Commission Communication of 13 November 2008 entitled ‘Energy efficiency: delivering the 20% target’ ( COM(2008)0772 ),
– võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist „Euroopa energiapoliitika” ( KOM(2007)0001 ) ning sellele järgnenud komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist „Teine strateegiline energiaülevaade – ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas” koos lisadokumentidega ( KOM(2008)0781 );
– having regard to the Commission Communication of 10 January 2007 entitled ‘An Energy Policy for Europe’ ( COM(2007)0001 ), followed by the Commission Communication of 13 November 2008 entitled ‘Second Strategic Energy Review - an EU energy security and solidarity action plan’, with accompanying documents ( COM(2008)0781 ),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/76/EMÜ (energiateenuste direktiiv)
– having regard to Directive 2006/32/EC of the European Parliament and of the Council of 5 April 2006 on energy end-use efficiency and energy services and repealing Council Directive 93/76/EEC (Energy Services Directive)
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/30/EL energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses
– having regard to Directive 2010/30/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the indication by labelling and standard product information of the consumption of energy and other resources by energy-related products
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1222/2009 rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta
– having regard to Regulation (EC) No 1222/2009 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 on the labelling of tyres with respect to fuel efficiency and other essential parameters
ELT L 342, 22.12.2009, lk.46. ;
OJ L 342, 22.12.2009, p.46. ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks
– having regard to Directive 2009/125/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-related products
ELT L 285, 31.10.2009, lk.10. ;
OJ L 285, 31.10.2009, p.10. ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta
– having regard to Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta
– having regard to Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC
ELT L 140, 5.6.2009, lk.16. ;
OJ L 140, 5.6.2009, p.16. ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega
– having regard to Directive 2010/40/EU of the European Parliament and of the Council of 7 July 2010 on the framework for the deployment of Intelligent Transport Systems in the field of road transport and for interfaces with other modes of transport
ELT L 207, 6.8.2010, lk 1. ;
OJ l 207, 6.8.2010, p.1. ,
– võttes arvesse komisjoni 7. mai 2010. aasta ülevaatlikku dokumenti „Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine”;
– having regard to the Commission stocktaking document of 7 May 2010 entitled ‘Towards a New Energy Strategy for Europe 2011-2020’,
– võttes arvesse komisjoni palvel läbi viidud sõltumatut uuringut „Company Car Taxation.
– having regard to the independent study entitled ‘Company Car Taxation.
Copenhagen Economics, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_papers/taxation_paper_22_en.pdf ;
Copenhagen Economics, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_papers/taxation_paper_22_en.pdf ,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 170 lõiget 1, mille kohaselt aitab liit kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas;
– having regard to Article 170 paragraph 1 of the Treaty on the Functioning of European Union according to which the Union shall contribute to the establishment and development of trans-European networks in the areas of transport, telecommunications and energy infrastructures,
– võttes arvesse oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aktiveerimise kohta, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale ja vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele
– having regard to its resolution of 6 May 2010 on mobilising information and communication technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0153 . ;
Texts adopted, P7_TA(2010)0153 . ,
– võttes arvesse ELi põhiõiguste harta artikli 34 lõiget 3 sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemise kohta, milles sätestatakse, et liit tagab rahuldava elu kõigile neile, kellel puuduvad piisavad elatusvahendid;
– having regard to Article 34 paragraph 3 of the EU Charter of Fundamental Rights on combating social exclusion and poverty which states that the Union shall ensure a decent existence for all those who lack sufficient resources,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 194;
– having regard to Article 194 of the Treaty on the Functioning of European Union,
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi ( A7-0331/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Regional Development ( A7‑0331/2010 ),
A. arvestades, et energiatõhusus ja säästmine on kõige ökonoomsem ja kiirem viis süsihappegaasi- jt heidete vähendamiseks ja varustuskindluse suurendamiseks; arvestades, et kütteostuvõimetusega saab tulla toime strateegiliselt, tagades hoonete ja seadmete suure energiatõhususe; arvestades, et energiatõhusus on Euroopa 2020. aasta strateegia ja Euroopa energiastrateegia 2011–2020 keskse tähtsusega prioriteet, ning arvestades, et riiklike asutuste praegused vahendid ei võimalda seda eesmärki saavutada;
A. whereas energy efficiency and savings are the most cost-effective and fastest way to reduce CO2 and other emissions and increase security of supply; whereas fuel poverty can be tackled strategically by means of high levels of energy efficiency in buildings and appliances; whereas energy efficiency is a key priority of the Europe 2020 Strategy and the European Energy Strategy 2011-2020, whereas resources in public institutions do not currently match this ambition,
B. arvestades, et energiasääst on varustuskindluse tagamisel peamise tähtsusega, näiteks 20%lise energiasäästu eesmärgi täitmisel säästetaks sama palju energiat, kui annaksid viisteist Nabucco torujuhet;
B. whereas energy savings is key to increase security of supply, e.g. as achieving the 20% energy savings target would save as much energy as fifteen Nabucco pipelines could deliver,
C. arvestades, et energia säästmisega kaasnevad märkimisväärsed majanduslikud eelised nii lõpptarbijate kui ka kogu majanduse jaoks, aga ka sotsiaalsed eelised, sealhulgas kuni miljoni uue töökoha loomine aastaks 2020; arvestades, et ELi energiaimport suureneb ja selle väärtus 2007. aastal oli 332 miljardit eurot, et komisjoni hinnangul võib energia säästmise aastane kasu ulatuda enam kui 1000 euroni majapidamise kohta, mille võiks taasinvesteerida majanduses kuhugi mujale, ning et energiatõhususe eesmärgi täitmisega võiks EL kokku hoida ligi 100 miljardit eurot ja vähendada atmosfääri paisatavaid heitkoguseid ligi 800 miljoni tonni võrra aastas; arvestades, et seega on energiasäästu ja energiatõhususe poliitika kütteostuvõimetuse vastased vahendid;
C. whereas energy savings can bring significant economic advantages for the end-users and the entire economy including as well as social advantages including the creation of up to 1 million jobs by 2020; whereas the EU’s imports of energy are rising and worth €332 billion in 2007, and according to Commission figures energy benefits per year can amount up to €1 000 per household which would be reinvested elsewhere in the economy and successful attainment of the energy efficiency target has the potential to save the EU some €100 billion and cut emissions by almost 800 million tonnes a year; whereas, therefore, energy savings and efficiency policies are remedies to energy poverty,