natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(3) Läänemere, Euroopas asuva poolsuletud sisemere ökosüsteem on üks maailma suurimaid riimveekogusid, mida on olulisel määral mõjutanu d paljud looduslikud ja inimtegevusest põhjustatud ohud, näiteks uputatud keemiarelvadest, nagu Teise maailmasõja ajast pärinevad sõjagaasid, ja raskmetallühenditest, orgaanilistest ainetest, radioaktiivsest materjalist ning kütteõli- ja naftareostusest tingitud saastatus.
(3) The Baltic Sea ecosystem, a semi-enclosed European inland sea, is one of the world's largest brackish water bodies and has been seriously affected by many natural and human-caused pressures, such as pollution from dumped chemical weapon s , for example war gases, dating back to the Second World War and from heavy metal compounds , organic substances , radioactive material, and heating oil and petroleum spills.
Põllumajanduse arenguga Läänemere vesikonnas on kaasnenud ka ulatuslik eutrofeerumist põhjustav väetiste ja orgaaniliste ainete üleliigne juurdevool ning kahjulike mitteendeemiliste võõrliikide sissetoomine keskkonda .
The development of agriculture in the Baltic Sea drainage basin has likewise caused excessive inputs of fertilisers and organic material leading to advanced eutrophication, and the introduction of non-endemic alien organisms into the environment .
Kalavarude mittesäästev kasutamine ja kliimamuutus põhjustavad esialgse bioloogilise mitmekesisuse kadumise .
The unsustainable exploitation of fish stocks and climate change are causing the loss of original biodiversity.
Need tegurid ja ka jätkuv inimtegevus, sealhulgas infrastruktuuriprojektid vahetult merekaldal ja Läänemere valgalal ning nende vahetus läheduses, samuti ökoloogiliselt mittesäästev turism, halvendavad loodusliku keskkonna seisundit .
These factors, as well as continuing human activity, including infrastructure projects directly on and in the immediate vicinity of the coast and in the Baltic Sea drainage basin, as well as ecologically unsustainable tourism are degrading the natural environment .
(4) 14. detsembri 2007. aasta Euroopa Ülemkogul toonitati Läänemere keskkonnaseisundi probleemi, mida kajastatakse komisjoni teatises, mis käsitleb Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegiat.
European Council of 14 December 2007 , highlighted the concern for the status of the environment in the Baltic Sea, as reflected in the Communication from the Commission concerning the European Union Strategy for the Baltic Sea Region.
Peale selle on nõukogu kutsunud komisjoni üles esitama ettepaneku artikli 169 (EÜ asutamisleping) kohase Läänemere piirkonda hõlmava algatuse kohta.
Moreover, the Council has invited the Commission to present a proposal for an Article 169 (EC Treaty) initiative for the Baltic Sea Region.
(5) Teadus peaks aitama kõnealuste proovikividega toime tulla ja leida lahendusi kiireloomulistele Läänemere keskkonnaprobleemidele.
(5) Science should contribute to addressing these challenges and finding solutions to the urgent environmental problems in the Baltic Sea.
Hetkeolukorra tõsidus nõuab aga praeguste Läänemere piirkonna teadusuuringute kvalitatiivset ja kvantitatiivset arendamist täielikult integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise ja rakendamise kaudu, mis võimaldab kõikide Läänemerega piirnevate riikide asjaomaste teadusprogrammide ühtlustamist ja suunitlemist eesmärgiga käsitleda keerulisi ja kiireloomulisi küsimusi kooskõlastatud, tõhusal ja tulemuslikul viisil.
However, the gravity of the present situation calls for a qualitative and quantitative stepping up of current research in the Baltic region through the development and implementation of a fully-integrated approach whereby the relevant research programmes of all the bordering States can be streamlined and focused in order to address the complex and urgent issues in a coordinated, efficient and effective manner.
(6) Praegu ei ole mitmed üksikute liikmesriikide riigisisesel tasandil Läänemere piirkonna teadus- ja arendustegevuse toetamiseks algatatud teadus- ja arendusprogrammid või -meetmed Euroopa tasandil piisavalt kooskõlastatud, et saavutada strateegilistes teadus- ja arendusvaldkondades vajalikku kriitilist massi.
(6) At present, a number of research and development programmes or activities undertaken by Member States individually at national level to support research and development in the Baltic Sea region are not sufficiently coordinated at European level to achieve the critical mass required in strategic research and development areas.
(7) Peale selle põhinevad pikaajalise riikliku poliitika jooksul välja kujunenud olemasolevad sektorispetsiifilised teadusuuringute struktuurid suuresti riiklikel juhtimissüsteemidel ning takistavad Läänemere probleemide lahendamiseks vajalike mitut valdkonda hõlmavate, valdkondadevaheliste ja valdkonnaüleste keskkonnauuringute väljatöötamist ja rahastamist.
(7) Furthermore, existing sector-specific research structures, which have evolved throughout a long history of national policies, are deeply rooted in national governance systems and prevent the development and funding of the multi-disciplinary, inter-disciplinary and trans-disciplinary environmental research needed to address the Baltic Sea challenges.
(8) Kuigi nii Läänemere piirkonnas kui ka väljaspool seda asuvate riikidega on Läänemere uuringute vallas koostööd tehtud pikka aega, on ühiste jõupingutuste puhul siiani jäänud puudu teadussuutlikkuse optimaalseks kasutamiseks piisavatest rahalistest vahenditest, seda tulenevalt nii nende riikide ebavõrdsest majandus- ja arenguolukorrast kui ka äärmiselt mitmekesistest riiklikest teadusuuringute kavadest, uurimisteemadest ja -prioriteetidest. ▌
(8) While there is a long tradition of Baltic Sea research cooperation with countries both within and outside the Baltic Sea area, collaborative efforts have so far lacked adequate financial resources for the optimal exploitation of the research potential due to the unequal economic and development situation in the countries as well as highly diverse national research agendas, research themes and priorities. ▌
(9) Oma 11. juuni 2007. aasta „Koostöö” eriprogrammi rakendamise 2007.–2008. aasta tööprogrammis andis komisjon BONUS ERA-NETile ja ERA-NET Plusile Läänemere keskkonnauuringute valdkonnas rahalist toetust, et tugevdada keskkonnauuringuid rahastavate asutuste koostööd Läänemere piirkonnas ja hõlbustada üleminekut EÜ asutamislepingu artikli 169 alusel rakendatavale ühisele Läänemere teadus- ja arendusprogrammile.
(9) The Commission in its work programme for 2007-2008 of 11 June 2007 for the implementation of the Specific Programme "Cooperation", provided financial support to BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS in the field of Baltic Sea environmental research in order to strengthen cooperation between environmental research funding agencies in the Baltic region and facilitate the transition to a joint research and development programme in the Baltic Sea to be implemented on the basis of Article 169 of the EC Treaty.
(9 a) Üldiselt on BONUS ERA-NET ja ERA-NET PLUS hästi toiminud ning seetõttu on oluline tagada teadusuuringute järjepidevus, et tegeleda pakiliste keskkonnaprobleemidega.
(9a) By and large, BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS have worked well and it is thus important to ensure the continuity of the research efforts in order to address the pressing environmental challenges.
(10) Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi lähenemisviisiga ning nagu BONUS ERA-NETi raames sidusrühmadega peetud konsultatsioonide käigus tõdetud, on Läänemere piirkonnas vaja poliitikast juhinduvaid teadusprogramme.
(10) In line with the approach of the Seventh Framework Programme and as acknowledged in the consultations with stakeholders undertaken during BONUS ERA-NET, there is a need for policy-driven research programmes in the Baltic region.
(11) Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi („osalevad riigid”) on kokku leppinud ühise Läänemere teadus- ja arendusprogrammi BONUS („ BONUS ”) ühises korraldamises.
(11) Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Finland and Sweden ("Participating States") have agreed to jointly undertake the Joint Baltic Sea Research and Development Programme BONUS (" BONUS ").
BONUSe eesmärk on toetada teaduse arengut ja uuenduslikkust, luues vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku Läänemere-äärsete riikide koostööks Läänemere piirkonna keskkonnauuringutes.
BONUS aims to support scientific development and innovation by providing the necessary legal and organisational framework for trans-national cooperation between the Baltic Sea states on environmental research in the Baltic Sea region.
(12) Kuigi BONUS keskendub suures osas keskkonnauuringutele, seondub kõnealune algatus mitme asjassepuutuva liidu teadusprogrammiga, milles käsitletakse mitmesugust ökosüsteemile kumuleeruvat mõju avaldavat inimtegevust, näiteks kalandust, vesiviljelust, põllumajandust, infrastruktuuri (eriti energia valdkonnas) , transporti, teadlaste koolitust ja liikuvust ning sotsiaalmajanduslikke küsimusi.
(12) While largely focussed on environmental research, the BONUS initiative cross-cuts a number of related Union research programmes on a range of human activities having accumulated impacts on the ecosystem such as fisheries, aquaculture, agriculture, infrastructure (including in the field of energy) , transport, training and mobility of researchers as well as socio-economic issues.
Algatus on väga oluline mitme liidu poliitikavaldkonna ja direktiivi seisukohalt, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)),
The initiative is of considerable relevance to a number of Union policies and Directives including Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive)
ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.
OJ L 164, 25.6.2008, p.
ELi Läänemere piirkonna strateegia, ühine kalanduspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik),
19. , the EU Strategy for the Baltic Sea Region, the Common Fisheries Policy, the Common Agricultural Policy, Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy
EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. ning ELi rahvusvaheliste kohustuste seisukohalt, näiteks HELCOMi Läänemere tegevuskava.
OJ L 327, 22.12.2000, p.1. and international EU commitments such as the HELCOM Baltic Sea Action Plan.
Sellest tulenevalt on BONUS kasulik paljude muude liidu poliitikavaldkondade tasandil.
As a result, many other areas of Union Policy will benefit from BONUS .
(13) BONUSe mõju suurendamiseks on osalevad riigid nõustunud liidu osalemisega selles algatuses.
(13) In order to increase the impact of the BONUS , the Participating States have agreed to the Union participating in it.
(14) BONUS peaks hõlmama strateegilist etappi (millele järgneb rakendusetapp), et pidada laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega strateegiast juhinduva teadusuuringute kava üle, mis suudaks vastata ka esilekerkivatele uurimisvajadustele.
(14) BONUS should include a strategic phase, followed by the implementation phase, to provide an opportunity to carry out a wide stakeholder consultation on a strategically-driven research agenda also capable of tackling emerging research needs.
Algatuse strateegilise etapi käigus tuleks taotleda ka teiste konkreetsetes sektorites tegutsevate rahastamisasutuste kaasamist, et mitme sektori lõppkasutajate vajadusi arvestavate teadusuuringute integreerimist veelgi tõhustada ning tagada uuringutulemuste tõhus kasutamine ja arvessevõtmine eri majandussektorite poliitilises ja ressursside haldamise korralduses.
During the strategic phase of the initiative, the involvement of additional, sectorally oriented, funding agencies should be sought to further enhance the integration of research addressing cross-sectoral end user needs and to ensure the effective use and uptake of results for policy and resource management arrangements across a wide array of economic sectors.
(15) Strateegilise etapi lõpus peaks komisjon algatuse rakendusetapi alustamiseks kontrollima, et strateegiline uurimiskava, sidusrühmadega konsulteerimise platvormid ja rakendusviisid on kasutusele võetud .
(15) At the end of the strategic phase, the Commission should verify that the Strategic Research Agenda, Stakeholders Consultation Platforms and implementation modalities are in place for the initiative to enter the implementation phase.
Komisjon võib vajaduse korral teha soovitusi strateegilise uurimiskava parandamiseks.
The Commission may, if appropriate, make recommendations for improving the Strategic Research Agenda.
Rakendusetapile üleminek peaks toimuma sujuvalt ja viivitusteta.
The transition to the implementation phase should be seamless and without delays.
(16) Osalevad riigid on kokku leppinud, et algatust BONUS toetatakse 50 miljoni euroga.
(16) Participating States have agreed to contribute EUR 50 million to BONUS .
Lubada tuleks ka mitterahalisi toetusi infrastruktuuri kättesaadavuse ja kasutamise võimaldamise kaudu (edaspidi „mitterahalised infrastruktuuritoetused”), tingimusel et need ei moodusta märkimisväärset osa kogu toetusest.
Non-monetary contributions in the form of access and use of infrastructures should be allowed, provided they do not represent a significant part of the entire contribution.
Selliste toetuste väärtust ja kasulikkust BONUSe projektide elluviimisel tuleks hinnata.
They should be subject to an evaluation of their value and their utility for carrying out the BONUS projects.
(17) Liidu toetus algatusele BONUS peaks terve algatuse kestuse vältel moodustama kuni 50 miljonit eurot ning vastama selle summa piires osalevate riikide toetusele, et suurendada nende huvi programmi ühise rakendamise vastu.
(17) The Union participation in BONUS should be up to EUR 50 million for all the duration of BONUS and match, within that limit, the contribution of the Participating States in order to increase their interest in carrying out the programme jointly.
Suurem osa liidu toetusest peaks olema suunatud rakendusetapile.
Most of the Union contribution should be allocated to the implementation phase.
Kummagi etapi jaoks tuleks kindlaks määrata ülemmäär.
A ceiling should be defined for each phase.
Rakendusetapi ülemmäära tuleks tõsta strateegilise etapi rakendamisest üle jääva summa võrra.
The ceiling for the implementation phase should be increased by any amount remaining after implementation of the strategic phase.
(18) BONUSe ühiseks rakendamiseks on vaja spetsiaalset rakendusstruktuuri, nagu on sätestatud otsuses 2006/971/EÜ.
(18) The joint implementation of BONUS requires a dedicated implementation structure, as provided for in Decision No 971/2006/EC.
Osalevad riigid on kokku leppinud, et BONUSe rakendamisel on spetsiaalne rakendusstruktuur Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik („BONUS EEIG”).
The Participating States have agreed on such a dedicated implementation structure (Baltic Organisations Network for Funding Science, BONUS EEIG ("BONUS EEIG") to implement BONUS .
BONUS EEIG peaks saama liidu toetuse▌.
BONUS EEIG should be the recipient of the Union contribution .
Kuigi osalevatele riikidele tuletatakse meelde, et tõelise ühiskassa põhimõte on oluline, otsustab iga osalev riik programmi ühiste rahastamiseeskirjade ja -menetluste piires, kas ta haldab oma toetussummasid ise või haldab neid BONUS EEIG.
While reminding the Participating States that the principle of real common pot is important, each Participating State will decide, within funding rules and procedures common to the programme, whether to administer its own contribution or whether its contribution will be administered by the BONUS EEIG ▌.
Samuti peaks BONUS EEIG tagama, et algatuse BONUS elluviimine on kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.
BONUS EEIG should also ensure that the execution of BONUS complies with sound financial management.
(19) Liidu toetus peaks olema seotud osalevate riikide pädevate riiklike asutuste ametlike kinnitustega ning nende rahalise toetuse maksmisega .
(19) The Union contribution should be subject to formal commitments from the competent national authorities of the Participating States and the payment of their financial contributions.
(20) Strateegilises etapis tuleks liidu rahalist toetust maksta liidu nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud toetuslepingu alusel, mis peaks olema reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013)
(20) The payment of the Union contribution for the strategic phase should be subject to the conclusion of a grant agreement between the Commission, on behalf of the Union, and the BONUS EEIG that should be governed by Regulation (EC) No 1906/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 laying down the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in actions under the Seventh Framework Programme and for the dissemination of research results (2007-2013)
(21) Rakendusetapis tuleks liidu rahalist toetust maksta liidu nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud rakenduslepingu alusel, milles nähakse ette liidu toetuse kasutamise üksikasjalik kord.
(21) The payment of the Union contribution for the implementation phase should be subject to the conclusion of an implementation agreement between the Commission, on behalf of the Union, and the BONUS EEIG, containing the detailed arrangements for the use of the Union contribution.
(22) BONUS EEIG-le makstud toetustelt saadavat intressi tuleks käsitada tema tuluna ja see tuleks suunata BONUSe rakendamisele.
(22) Any interest yielded by the contributions paid to the BONUS EEIG should be considered to be its revenue and assigned to the implementation of BONUS .
(23) Kui algatust BONUS rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad riigid ei osale või osalevad osaliselt või hilinemisega algatuse rahastamises, peaks liidul oma finantshuvide kaitsmiseks olema õigus oma rahalist toetust vähendada, selle andmine peatada või see lõpetada tingimustel, mis sätestatakse liidu ja BONUS EEIG vahel sõlmitavates lepingutes.
(23) In order to protect its financial interests, the Union should have the right to reduce, withhold or terminate its financial contribution in the event that BONUS is implemented inadequately, partially or late, or the Participating States do not contribute, or contribute partially or late, to the financing of BONUS , on the terms set out in the agreements to be concluded between the Union and BONUS EEIG.
(24) Algatuse BONUS tõhusaks rakendamiseks tuleks rakendusetapil rahaliselt toetada projektikonkursside alusel ja BONUS EEIG vastutusel tsentraliseeritult välja valitud BONUSe projektides osalejaid.
(24) In order to efficiently implement BONUS , during the implementation phase, financial support should be granted to participants in BONUS projects selected at the central level under the responsibility of the BONUS EEIG following calls for proposals.
Sellise rahalise toetuse andmine ja maksmine algatuses BONUS osalejatele peaks olema läbipaistev, bürokraatiavaba ja vastavalt ühiseeskirjadele kooskõlas seitsmenda raamprogrammiga.
The grant and payment of such financial support to participants in BONUS should be transparent, unbureaucratic and in accordance with common rules in line with the Seventh Framework Programme.
Projektiettepanekuid peaksid läbipaistvate ja ühiste kriteeriumide põhjal keskselt hindama kohalikke olusid hästi tundvad sõltumatud eksperdid ning rahalisi vahendeid tuleks eraldada keskselt heakskiidetud pingerea kohaselt.
The evaluation of proposals should be performed centrally by independent experts, with good knowledge of the local conditions, on the basis of transparent and common criteria , and funding should be allocated in accordance with a centrally approved ranking list.
(25) Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskus on komisjoni osakond, on selle instituutide teadussuutlikkus BONUSe seisukohalt siiski oluline ning võib aidata kaasa algatuse rakendamisele.
(25) Whilst the Joint Research Centre is a department of the Commission, its institutes nevertheless possess research capabilities that are relevant to BONUS and could contribute to its implementation.
Seepärast on asjakohane määratleda Teadusuuringute Ühiskeskuse roll seoses tema rahastamiskõlblikkusega.
It is therefore appropriate to define the role of the Joint Research Centre in terms of its eligibility for funding.
(26) Võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks hindamisel järgida seitsmenda raamprogrammi alusel esitatavate ettepanekute hindamisel kohaldatavaid põhimõtteid.
(26) In order to assure equal treatment, the evaluation should follow the same principles applicable to proposals submitted under the Seventh Framework Programme.
Seepärast peaksid projektiettepanekuid BONUS EEIG vastutusel tsentraliseeritult hindama sõltumatud eksperdid.
Therefore the evaluation of proposals should be performed centrally by independent experts under the responsibility of the BONUS EEIG.
Sõltumatu hindamise tulemusi rangelt järgides peaks BONUS EEIG koostama pingerea ja tähtsusjärjekorra, mis peaksid olema siduvad.
Ranking and priority order should be approved by the BONUS EEIG strictly following the outcome of the independent evaluation which should be binding.
(27) Kõik liikmesriigid ja kõik seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid peaksid saama algatusega BONUS liituda.
(27) Any Member State and any country associated to the Seventh Framework Programme should be entitled to join BONUS .
(28) Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega peaks olema võimalik muude riikide (eriti Läänemerega piirnevate või selle valgalal olevate riikide) osalemine algatuses BONUS , kui selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga ning kui nii komisjon kui ka osalevad liikmesriigid on sellega nõus.
(28) In line with the objectives of the Seventh Framework Programme, participation by any other countries in BONUS, in particular those countries bordering the Baltic Sea or providing its drainage basin, should be possible where such participation is provided by the relevant international agreement and where both the Commission and the participating Member States agree to it.
Seitsmenda raamprogrammi kohaselt peaks liidul olema õigus leppida vastavalt käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele ja tingimustele kokku algatusele BONUS oma rahalise toetuse andmise tingimustes seoses selliste muude riikide osalemisega.
In accordance with the Seventh Framework Programme, the Union should have the right to agree on the conditions relating to its financial contribution to BONUS with regard to the participation by other countries in accordance with the rules and conditions set out in this Decision.
(29) Tuleks võtta asjakohased meetmed pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikud sammud kaduma läinud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta
(29) Appropriate measures should be taken to prevent irregularities and fraud and the necessary steps should be taken to recover funds lost, wrongly paid or incorrectly used in accordance with Council Regulation (EC, Euratom) No 2988/95 of 18 December 1995 on the protection of the European Communities financial interests