natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kui rahastamine 2009. aastaks korraldati vahendite ümberpaigutamisega rubriigist 2 rubriiki 1a ja maaelu arengu rahastamispaketi suurendamisega nii, et see hõlmaks lairiba-internetiühenduse kulud, siis 2010. aasta osas lepiti kokku, et vastavad otsused tehakse 2010. aasta eelarve lepitusmenetluse käigus.
While financing for 2009 was arranged by redeploying funds from Heading 2 to Heading 1a and increasing the envelope for Rural Development to cover the expenditure for broadband internet, decisions on the financing in 2010 were agreed to be taken in the 2010 budget conciliation.
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonis täpsustati, et finantsraamistiku 2007–2013 üldist ülemmäära ei ületata.
In a joint declaration by the European Parliament, the Council and the Commission it was specified that the overall ceiling of the 2007-2013 financial framework would not be exceeded.
Kolme institutsiooni deklaratsiooniga ette nähtud rahastamine on kokkuvõtlikult järgmine:
The financing foreseen in the declaration by the three institutions can be summarised as the following:
Euroopa majanduse elavdamise kava – projekti tüüp
EERP -Type of project
2,000 miljardit
2000 million
1,980 miljardit
1980 million
0,600 miljardit
600 million
0,420 miljardit
420 million
2,600 miljardit
2600 million
2,400 miljardit
2400 million
2010. aasta eelarve esimesel lugemisel prognoosis ainult Euroopa Parlament avameelselt Euroopa majanduse elavdamise kava vajadusi, võttes vastu konkreetsed muudatusettepanekud selle mõlema haru rahastamiseks.
In first reading of the budget 2010, only the European Parliament openly anticipated the needs of the EERP by adopting specific amendments for financing both branches.
Kuna rubriigi 1a varu on piiratud, oli algusest peale selge, et Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamine saaks toimuda üksnes vahendite ümberpaigutamise, mitmeaastase finantsraamistiku muutmise ja võimaluse korral paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kaudu.
Given the limited margin in Heading 1a, it was clear from the outset that the financing of the EERP could be arranged only via redeployment of funds, a revision of multiannual financial framework (MFF) and possibly, via the mobilisation of the flexibility instrument.
18. novembri lepituskohtumisel saavutati kokkulepe Euroopa majanduse elavdamise kava teise aasta (2010) rahastamise osas kogusummas 2,4 miljardit eurot.
In conciliation of 18 November, an agreement was reached on the financing of the second year (2010) of the EERP, totalling EUR 2.4 billion.
Suur osa kulukohustuste assigneeringutest muutus kättesaadavaks seeläbi, et vaadati läbi mitmeaastane finantsraamistik nii 2009. kui ka 2010. aasta osas.
A major part of the commitment appropriations were made available by revising the MFF both for 2009 and 2010.
Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise võib võtta kokku järgmiselt:
The revision of the MFF can be summarised as follows:
Kulukohustuste assigneeringud:
Commitment appropriations:
1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
1a - Competitiveness for growth and employment
1b – Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
1b - Cohesion for growth and employment
2 – Loodusvarade kaitse ja majandamine
2 - Preservation and management of natural resources
3a – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala
3a - Freedom, security and justice
4 – ELi ülemaailmne roll
4 - The EU as a global player
Muutus kokku
Total change
Lepiti kokku, et energeetikaprojektidega seotud ülejäänud vajaduste katmiseks võetakse kasutusele paindlikkusinstrument 120 miljoni euro suuruses summas ja paigutatakse ümber 81 miljonit eurot rubriigist 1a.
The remaining needs of the energy projects were agreed to be covered by mobilising the flexibility instrument for an amount of EUR 120 million and by redeploying EUR 81 million in Heading 1a.
Euroopa majanduse elavdamise kava teise haruga (lairiba-internet ja uued väljakutsed) seotud projektid, mille kogusumma on 2010. aastal 420 miljonit eurot, kuuluksid maaelu arengu alla rubriigi 2 raames ja neid rahastatakse olemasoleva ülemmäära piires.
Projects relating to the other branch of the EERP, broadband internet and new challenges, worth of EUR 420 million in 2010, would fall under rural development in Heading 2 and be financed within the existing ceiling.
Raportöör soovitab resolutsiooni projektile lisatud mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist käsitleva otsuse ettepaneku vastu võtta.
Your rapporteur recommends the adoption of the proposal for a Decision on the revision of the multiannual financial framework, which is attached to the draft resolution.
Lisatud on tabel finantsraamistiku (2007–2013) muutmise kohta seoses Euroopa majanduse elavdamise kavaga (jooksevhindades).
A table on Financial Framework 2007-2013 revised for European Economic Recovery Plan (Current prices) is hereby attached.
FINANTSRAAMISTIK AASTATEKS 2007-2013: TEINE LÄBIVAATAMINE SEOSES EUROOPA MAJANDUSE ELAVDAMISE KAVAGA
FINANCIAL FRAMEWORK 2007-2013: SECOND REVISION FOR EUROPEAN ECONOMIC RECOVERY PLAN
(miljonites eurodes – jooksevhindades)
(EUR million - current prices)
AKV-EÜ koostöölepingu (Cotonou leping) teine muutmine
on the second revision of the Partnership Agreement ACP-EC (the "Cotonou Agreement")
Raportöör: Eva Joly
Rapporteur: Eva Joly
RAHVUSVAHELISE KAUBANDUSE KOMISJONI ARVAMUS.........................................15
OPINION of the Committee on International Trade ......................................15
AKV-EÜ koostöölepingu (Cotonou leping) teise muutmise kohta
on the second revision of the Partnership Agreement ACP-EC (the "Cotonou Agreement")
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 208–211;
– having regard to Articles 208 to 211 of the Treaty on the Functioning of the European Union
– võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000. aastal sõlmitud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000
– võttes arvesse Cotonou lepingu artiklit 95, milles sätestatakse iga viie aasta järel lepingu kohandamist võimaldav läbivaatamisklausel;
– having regard to Article 95 of the Cotonou Agreement, which provides for a revision clause allowing the Agreement to be adapted every five years,
– võttes arvesse nõukogu teavituskirja AKV ministrite nõukogu eesistujale, mis võeti vastu üldasjade ja välissuhete nõukogu 23. veebruari 2009. aasta istungil;
– having regard to the Council notification letter to the President of the ACP Council of Ministers, adopted at the General Affairs and External Relations Council meeting of 23 February 2009,
– võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta, mille eesmärk on parandada arenguressursside läbipaistvust ja järelevalvet;
– having regard to the Paris Declaration of 2 March 2005 on Aid Effectiveness, the aim of which is to promote a model to improve transparency and monitoring of resources for development,
– võttes arvesse kodukorra artikli 90 lõiget 5 ja artiklit 48;
– having regard to Rules 90(5) and 48 of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust ( A7-0086/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on International Trade ( A7‑0086/2009 ),
A. arvestades, et Cotonou lepingu peamised eesmärgid on vaesuse kaotamine, säästev areng ja AKV riikide järkjärguline integreerumine maailmamajandusse;
A. whereas the primary objectives of the Cotonou Agreement are the eradication of poverty, sustainable development and the progressive integration of ACP countries into the world economy,
B. arvestades, et pärast seda, kui Cotonou lepingut viimati 2005. aastal muudeti, on rahvusvahelisel areenil toimunud palju muutusi, nt märkimisväärselt kerkinud toiduainete ja elektri hinnad, enneolematu finantskriis, kliimamuutuse tagajärjed, mis kõik avaldavad arengumaadele väga tõsist mõju;
B. whereas since the last revision of the Cotonou Agreement in 2005 numerous changes have occurred on the international scene – such as soaring food and energy prices, unprecedented financial crisis, climate change consequences – which have their most serious repercussions on developing countries,
C. arvestades, et kõik need uued arengud ülemaailmses keskkonnas võivad juhul, kui neid asjakohaselt ei käsitleta, ohustada Cotonou lepingu eesmärke ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamist aastaks 2015;
C. whereas all these new developments in the global environment, if not addressed properly, risk to undermine the Cotonou Agreement’s objectives and dampen prospects for achieving the Millennium Development Goals (MDGs) by 2015,
D. arvestades, et piirkondlike majanduspartnerluslepingute sõlmimine ja rakendamine on kahjustanud AKV riikide rühma ühtekuuluvust ja käimasolevat piirkondliku integratsiooni protsessi; arvestades vajadust säilitada AKV riikide ühtsus ja sidusus ning AKV-ELi institutsioonide stabiilsus;
D. whereas the conclusion and implementation of the regional Economic Partnership Agreements (EPAs) has undermined the cohesion of the ACP Group and the ongoing regional integration process; whereas there is a need to maintain the unity and coherence of the ACP group and the stability of the ACP-EU institutions,
E. arvestades, et Cotonou lepingu teine muutmine toimub väga õigeaegselt, et kohandada selle sätteid vastavalt ülaltoodud tõsiasjadele; arvestades siiski, et enamikku neist küsimustest puudutatakse Cotonou muutmise volitustes üksnes põgusalt;
E. whereas the second review of the Cotonou Agreement is an extremely timely occasion to adjust its provisions in light of the above realities; whereas, however, most of these issues are only marginally touched upon in the Cotonou revision mandate,
F. arvestades, et ELi või AKV riikide rühma poolt muutmiseks esitatud valdkonnad on muu hulgas järgmised:
F. whereas the areas notified for revision on the part of the EU or the ACP group include, inter alia:
– piirkondlik mõõde;
- a regional dimension;
– poliitiline mõõde, sealhulgas ränne ja eelarvevaldkonna hea valitsemistava;
- a political dimension, including migration and good governance in the fiscal area;
– institutsiooniline mõõde;
- an institutional dimension;
– aastatuhande arengueesmärkide ja arengupoliitika sidususe edendamine;
- promoting the MDGs and policy coherence for development;
– humanitaar- ja hädaabi, sealhulgas kriisiolukordades kohaldatava korra täpsustamine;
- humanitarian and emergency assistance, including clarification on procedures applied in situations of crisis;
– abi kavandamine ja rakendamine, sealhulgas AKV riikide sisese rahastamispaketi kavandamine;
- programming and implementation of aid, including programming of the intra-ACP envelope;
– kliimamuutus ja toiduainetega kindlustatus kui valdkondadevaheline küsimus (esitajaks AKV riigid),
- climate change and food security as cross-cutting issues (notified by the ACP group),
G. arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisel muutub ELi institutsiooniline struktuur ja tasakaal otsustamismenetluses,
G. whereas the entry into force of the Lisbon Treaty is changing the institutional architecture of the EU and its balance in terms of decision making,
2. mõistab hukka asjaolu, et Euroopa Parlamenti, AKV-ELi parlamentaarset ühisassambleed, AKV riikide parlamente ning ka kodanikuühiskonna organisatsioone ja valitsusväliseid osalisi ei kaasatud järjekordselt otsuste tegemisse, mille tulemusel määratleti Cotonou lepingu muutmise valdkonnad ja artiklid ning kehtestati ELi nõukogu ja AKV ministrite nõukogu poolt vastu võetud läbirääkimisvolitused;
Deplores the fact that the European Parliament, the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly (JPA) and the national parliaments of the ACP States as well as civil society organisations and non-state actors were - once again - not involved in the decision-making process that led to the identification of areas and articles of the Cotonou Agreement for revision and to the establishment of the negotiating mandates adopted by the Council of the EU and the ACP Council of Ministers;
4. toonitab, et selline puudujääk mõjutab muutmise läbipaistvust ja usutavust ning võõrandab täiendavalt ELi ja AKV riikide elanikkonda nende valitsustest ja asutustest;
Emphasises that this omission affects the transparency and credibility of the revision process and further alienates the EU and ACP populations from their governments and institutions;
7. kutsub komisjoni, ELi ja AKV riikide nõukogu üles võtma arvesse rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatuse põhimõtteid ja tulemusi;
Calls on the Commission, the EU and the ACP Council to take into account the principles and results of the International Aid Transparency Initiative;
9. on arvamusel, et arengupoliitika sidusus eelkõige kaubanduse, arengu, põllumajanduse ja kalanduse valdkondades peaks olema ELi arengukoostöö juhtpõhimõte ning seda tuleks muudetud lepingus selgesõnaliselt käsitleda; julgustab parlamentaarset ühisassambleed kasutama senisest enam Cotonou lepingu artiklit 12, et säilitada sidusus ELi ja AKV riikide poliitika vahel;
Considers that policy coherence for development, particularly between policies on trade, development, agriculture and fisheries, should be a guiding principle of EU development cooperation and must be explicitly addressed in the revised Agreement; encourages the Joint Parliamentary Assembly to make greater use of Article 12 of the Cotonou Agreement to maintain consistency between the policies of the EU and of the ACP countries;
– tagada sidusus ühelt poolt kõigi kaubandusraamistike, mis reguleerivad AKV riikide ja ELi suhteid, ja teiselt poolt AKV-ELi koostöö keskmeks olevate arengueesmärkide vahel,
- consistency between, on the one hand, all the trade frameworks governing relations between the ACP and EU countries and, on the other hand, the development objectives which are at the heart of ACP-EU cooperation,
– tagada, et kõik AKV riigid saavad kasutada vähemalt samaväärset kaubandusraamistikku, kui neil oli nende eelmises olukorras, eelkõige riikide puhul, mis ei ole vähim arenenud riigid ega ole allkirjastanud majanduspartnerluslepingut,
- the guarantee that all the ACP countries will have the benefit of a trade framework which is at least equivalent to their previous situation, particularly for countries which are not Least Developed Countries (LDCs) and are not signatories to an EPA,
12. märgib, et oma teavituskirjades paluvad Cotonou lepinguosalised selgesõnaliselt kaubandussätete läbivaatamist; juhib tähelepanu vajadusele lisada uusi sätteid sellistes uutes valdkondades nagu kaubandusabi, tagamaks arengumõõtme selle lepingu kaubandusvaldkondades;
Notes that, in their notification letters, the parties to the Cotonou Agreement explicitly ask for the revision of trade provisions; points out that new provisions need to be added in new areas, such as Aid for Trade in order to guarantee the development dimension in the trade areas of that Agreement;
15. on arvamusel, et on vaja teha põhjalikke muudatusi EIP organisatsioonilises ja juhtimisstruktuuris, tagamaks, et EIP peab kinni oma arengukohustustest praeguse Cotonou lepingu läbivaatamise ja käimasoleva vahehindamise ja EIP välislaenude andmise volituse uuendamise kontekstis;
Considers that structural changes in the EIB’s organisational and governance structure is necessary in order to ensure fulfilment of its development obligations in the context of the current review of the Cotonou Agreement and the ongoing mid-term review and renewal of the EIB’s external lending mandate;
17. kutsub läbirääkijaid üles käsitlema maksudega seonduvaid arengu aspekte ning kehtestama AKV riikides tulemuslikud ja elujõulised maksusüsteemid, et tagada arengu rahastamiseks jätkusuutlikud allikad, mille pikaajaline eesmärk oleks asendada sõltuvus välisabist; kutsub sellega seoses läbirääkijaid üles lisama AKV-ELi lepingu artikli 9 lõikesse 3, mis käsitleb head valitsemistava, tõhusa maksuhalduse põhimõtte;
Calls on the negotiators to address the tax-related aspect of development and to put in place effective and viable tax systems in the ACP countries in order to ensure sustainable source of development financing with the long-term objective of replacing foreign aid dependency; calls on the negotiators in this context to include in Article 9.3 of the ACP-EU agreement, concerning the proper management of public affairs, the principle of good fiscal governance;
19. nõuab uue ülemaailmse rahandusstruktuuri väljatöötamist ja sellekohast kokkulepet, mis võimaldaks arengumaade esindatust nende vastavate piirkondlike organisatsioonide näol ning käsitleks nende õiguspäraseid muresid säästva arengu pärast konkreetse olukorra alusel;
Calls for a new global financial architecture to be worked out and agreed upon, which would allow developing countries to be represented through their respective regional organisations and to address their legitimate sustainable development concerns based on their specific situation;
31. kutsub komisjoni ja AKV riike üles viima migratsiooni käsitleva AKV-ELi lepingu artiklisse 13 sisse korduvrände põhimõte ja selle lihtsustamine korduvviisade andmise teel; rõhutab, et kõnealune artikkel toonitab inimõiguste austamist ja AKV riikide kodanike võrdset kohtlemist, aga käesolevate põhimõtete kasutusala piiravad oluliselt kahepoolsed tagasivõtmislepingud transiitmaadega Euroopa poolt rände juhtimise hajutamise kontekstis, need lepingud ei austa rändajate õigusi ja võivad viia järjest uute väljasaatmisteni, mis ohustavad nende inimeste tervist ja elu;
Calls on the Commission and the ACP countries to include in Article 13 of the ACP-EU agreement on migration the principle of circular migration and its facilitation by granting circular visas; stresses that the article in question emphasises respect for human rights and equitable treatment of nationals of ACP countries, but that the scope of these principles is seriously compromised by bilateral readmission agreements with transit countries in a context of externalisation by Europe of the management of migration, which do not guarantee respect for the rights of migrants and which may result in 'cascade' readmissions which jeopardise their safety and their lives;
35. väljendab muret selle pärast, et AKV-ELi suhete suurenenud piirkonnastumine võib ohustada AKV riikide rühma sidusust ja tugevust ning takistada AKV-ELi ühiste institutsioonide toimimist Cotonou lepingu raames;
Expresses concern that increased regionalisation of ACP-EU relations may represent a threat to the coherence and strength of the ACP Group and may hinder the functioning of the joint ACP-EU institutions under the Cotonou Agreement;
39. on veendunud AKV riikide parlamentide võimalikus keskses rollis kõigi arengukoostöö osade puhul, sealhulgas kavandamises, rakendamises, järelevalves ja hindamises; nõuab Cotonou lepingu muutmist, et tunnustada ametlikult neid parlamente Euroopa Arengufondi rahastatud koostöö osalistena;
Believes firmly in the key role that ACP national parliaments may play in all aspects of development cooperation actions, including programming, implementation, monitoring and evaluation; calls for the revision of the Cotonou Agreement to give those parliaments formal recognition as participants in EDF-financed cooperation;
AKV-ELi suhted algasid 1970ndatel aastatel, pärast enamiku AKV riikide iseseisvumist.
ACP-EU relations started in the 1970s, following the independence of most of the ACP countries.
Esimene Lomé konventsioon, mis allkirjastati 1975, lõi ainulaadse mudeli arengukoostööks ELi ja AKV riikide vahel.
The first Lomé convention, signed in 1975, created a unique model of development cooperation between the EU and ACP countries.
Selle konventsiooni eripärased jooned olid mitmemõõtmelisus, mis ühendas abi ja kaubandust, lepinguline aspekt, mis hõlmas viieaastast ajavahemikku, ühepoolne ekspordieelistus AKV riikidest ELi maadesse ning AKV riikidele tagatud rahastamine.
Its multidimensional nature, combining aid and trade, its contractual aspect covering a period of five years, its non-reciprocal preferences for most exports from ACP to EU countries and its guaranteed funding for ACP countries was what constituted the originality of Lomé.
AKV-EÜ koostöölepingule (tuntud kui Cotonou leping) kirjutati alla Beninis Cotonous 23. juunil 2000 ning see asendas Lomé arengukoostöö raamistiku.
The "Partnership Agreement ACP-EC" (known as the Cotonou Agreement) signed in Cotonou, Benin, on 23 June 2000, replaced the Lomé framework of development cooperation.
Leping sõlmiti kahekümneks aastaks – 1. märtsist 2000 kuni 28. veebruarini 2020.
It was concluded for a twenty-year period from 1 March 2000 to 28 February 2020.
Cotonou lepingus säilitati Lomé konventsiooni õigustik, kuid AKV-ELi koostöös võeti kasutusele mõned kardinaalsed muudatused, millest kõige olulisemad on kaks järgmist:
While preserving the ‘ acquis ’ of the Lomé convention, the Cotonou Agreement introduced some radical changes in the ACP-EU cooperation, two of the most important being:
Kaubanduse valdkonnas asendatakse AKV riikide sooduspääs ELi turule kahepoolsete vabakaubanduslepingutega (majanduspartnerluslepingutega), mis peavad vastama WTO reeglitele.
In terms of trade, ACP countries' preferential access to the EU market is replaced by reciprocal free trade agreements - Economic Partnership Agreements - which are meant to be in conformity with WTO rules.
Praegu peetavad läbirääkimised majanduspartnerluslepingu üle on väga vastuolulised ning paljud valitsused, kodanikuühiskonna organisatsioonid, ametiühingud ja AKV riikide tööandjad, kes peavad projekti ohuks AKV riikide majandusele, seavad need kahtluse alla.
The ongoing EPA negotiations are very controversial and contested by many governments, civil society organisations, trade unions, and employers in ACP countries, who consider the project as a threat to the ACP countries' economies.
Siiani on ainus majanduspartnerluslepingu sõlminud piirkond Kariibi mere piirkond.
The only region that has signed an EPA so far is the Caribbean region.
AKV-ELi suhete piirkonnastumine – institutsionaalne mõju
Regionalisation of ACP-EU relations - institutional impact
Asjaolu, et EL tahab sõlmida eraldi majanduspartnerluslepingud eri piirkondadega, avaldab kahtlemata institutsionaalset mõju AKV-ELi suhetele.
The fact that the EU wants to sign separate EPAs with different regions will inevitably have an institutional impact on ACP-EU relations.
Majanduspartnerluslepingud kui olemuselt piirkondlikud lepingud põhjustavad AKV-ELi riikide suhete piirkonnastumist.
The mere nature of the EPAs (as regional agreements) leads to regionalisation of EU-ACP relations.
Kuigi puudub ametlik väljendus soovile AKV riikide rühm laiali saata, esineb mõnel määral muret, et see viimaks siiski juhtub, sest rühm ja selle kehtivad struktuurid muutuvad üleliigseks.
While there is no official expression of the desire to abolish the ACP Group, there is some degree of concern that this may eventually occur as the Group and its existing structures become "surplus to requirements".
Majanduspartnerluslepingutes nähtaks ette parlamentaarsete ühiskomisjonide loomine (sõltumatult AKV-ELi parlamentaarsest ühisassambleest) iga majanduspartnerluslepingu kohta eraldi.
The EPA Agreements would provide for the establishment of Joint Parliamentary Committees (separate from the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly – the JPA) for each EPA.
Raportöör soovib väljendada sügavat muret AKV-ELi suhetes levima hakanud spetsialiseeritud parlamentaarsete organite üle, nagu näiteks majanduspartnerluslepingute raames toimivad parlamendikomisjonid.
The rapporteur wishes to express her deep concern on the proliferation of specialised parliamentary bodies within ACP-EU relations, such as the Parliamentary Committees in the EPAs framework.