natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nendes piirkondades esineb mitmesuguseid probleeme: ebasoodus demograafiline olukord, madalamad tööhõivemäärad ja kõrgemad tööpuudusmäärad, madalam sissetulek, ebavõrdne tööjaotus kodumajapidamistes, töö- ja pereelu keerulisem kombineerimine, ebapiisav tehniline ja sotsiaalne infrastruktuur, mitmete teenuste puudulik kättesaadavus (näiteks tervishoiuteenused, kohalik ühistransport, lapsehoiuvõimalused ja sotsiaalteenused eakatele ja haigetele), teenindussektori aeglasem areng, vähesed oskused ja inimkapitali puudused, hariduse ja koolituse võimaluste puudumine, madalam protsent lairiba internetiühendusega kodumajapidamisi, naiste projekte ja ettevõtlust toetavate ettevõtlusteenuste puudumine, vähene investeerimistegevus, naiste vähene esindatus otsuste tegemises ja planeerimises jne.
Various problems tend to cumulate here: an unfavourable demographic situation, lower employment rates and higher unemployment rates, lower levels of income, unbalanced division of labour in the domestic household, difficulties in combining working and family lives, insufficient technical and social infrastructure, the provision of various services i.e. health care services, local public transport, child care facilities and social services for elderly and the sick; a slower development of the tertiary sector; weaknesses in skills and human capital; lack of education and training facilities; lower percentage of households who have access to 'broadband' internet; lack of business services supportive to women's projects and enterprises; low investment activities; small number of women in decision making and planning, etc.
Tänases Euroopas on ebavõrdsust näha mitte ainult maa- ja linnapiirkondade vahel, vaid ka rikkamate ja vaesemate ELi liikmesriikide vahel, mille ebavõrdsust kajastavad paljude valdkondade andmed, mistõttu peab uute liikmesriikide vajadused asetama kõige tähtsamale kohale.
In today's Europe the inequalities are observable not only on the rural-urban spectrum but also between the richer and poorer EU countries, where inequalities are clearly expressed in the data across a wide range of domains, making a case for prioritising the needs of the new Member States.
Maapiirkondades on eri naisterühmi – vanad ja noored, töötud ja majanduslikult aktiivsed, naistalupidajad, keskuses ja kaugemates piirkondades elavad naised – , ning seega on vaja erinevaid meetmeid eri naisterühmadele.
There are different women's groups in rural areas - old and young, unemployed and economically active, women farmers, women living in central and marginal areas - and thus, different activities for the different women's groups are needed.
Laienenud ELi vaesemates riikides kannatavad kõige rohkem puudust just maapiirkonnad.
In the poorer countries of the enlarged EU, it is the rural areas that deprivation in most marked
Euroopa esimene elukvaliteedi uuring: linna- ja maaelu erinevused.
First European Quality of Life Survey: urban - rural differences. .
Selline olukord põhjustab jätkuvalt väljarännet paljudest kohtadest, eriti noorte ja hea väljaõppega isikute lahkumist.
Such situation contributes to a continuing out-migration of especially young and well-trained persons in many places.
Kuna naised moodustavad nendest kõige suurema osa, on sellel tendentsil kahjustav mõju maapiirkonna sotsiaalsele elule ja maapiirkonna majandusele.
As majority among those who leave are women, there are negative effects on the social life of that rural area and rural economy.
Peale selle põhjustab naiste lahkumine ka ühismajapidamiste vähenemist.
Furthermore, it contributes the deterioration of the number of “communal households”.
Sotsiaalse infrastruktuuri asutused ja avalikud teenused on äärmiselt piiratud.
The institutions of social infrastructure and services of public interests are heavily impaired.
Lisaks elanikkonna vähenemisele ohustab tunduvalt madalam sündivus nende piirkondade arengut keskpikas ja pikas perspektiivis.
Additionally to a loss of population, observable lower fertility rates endanger medium to long-term development of these regions.
Maapiirkondades elavad naised vajavad erilist poliitilist tähelepanu.
Women in rural areas need particular political attention.
Raportöör palub toetada kindlalt naistele suunatud kohalikke algatusi, kogukonna tegevust ja integreeritud lähenemisviisi maaelu arengule.
Rapporteur asks for genuinely support for local initiatives, community action and an integrated approach to rural development, focused on women.
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine maapiirkondades peab olema peamine strateegia mitte ainult soolise võrdõiguslikkuse soodustamiseks naiste ja meeste vahel, vaid ka jätkusuutlikuks majanduskasvuks.
Mainstreaming gender into the rural sector must be a key strategy not only for the promotion of equality between women and men, but also for sustainable economic growth.
Et tegeleda pakiliste probleemide ja vajadustega, millega maapiirkondades elavad naised silmitsi seisavad, ning leida neile lahendus, peab võtma erimeetmeid.
Specific measures are crucial in order to target and address the urgent problems and needs faced by women in rural areas.
Raportöör rõhutab, et kõigepealt peab tõstma ühiskonna teadlikkust maapiirkondades elavate naiste ebasoodsast olukorrast.
Rapporteur emphasizes that first of all the society's awareness of the disadvantages of women in rural areas has to be raised.
Lisaks nõuab raportöör, et on vaja tagada soolisuse mõõtmega arvestamine ELi maaelu arengu poliitika mõju hinnangutes ja eelarvemenetluses, mis on seotud maaelu arengu poliitika rakendamisega.
Furthermore, rapporteur calls for the necessity to ensure that gender dimension is taken into account in the impact assessments of the EU rural development policies as well as into all budgetary processes linked to the implementation of rural development policies.
Peale selle peab vastukaaluks ebastabiilsele olukorrale kehtestama rahalised stiimulid, et innustada kohalikke omavalitsusi erimeetmeid jõustama.
Furthermore, to counterbalance an unbalanced situation there must be financial incentives to encourage local authorities to enforce specific measures.
Igal pool on maapiirkondades elavad naised otsuste tegemise ja planeerimise juures vähemuses.
Rural women everywhere are in a minority in decision-making and planning.
Naiste madal osalusprotsent otsuste tegemise tasandil toob paratamatult kaasa prioriteetide ja poliitikavaldkondade ühekülgsuse.
The low level of participation of women in decision-making inevitable leads to biases in the priorities and.
Maaelu arengu programmide väljakutse on tuvastada asjaolud, mis takistavad naistel majanduslikust ja ühiskondlikust elust kohalikul tasandil täiel määral osa võtta, ning koostada naisi soosivad kindlad algatused.
The challenge for rural development programmes is to identify the constraints on women's full participation in the economic and public life at local level, and to develop specific initiatives in their favour.
Oluline on toetada võrgustike arengut, et aidata kaasa naiste töövõimaluste parandamisele, näiteks luua naiste piirkondlikud uurimiskeskused, mis võiksid keskenduda naiste olukorra parandamisele, eriti 25–60-aastastele töö kaotanud naistele, et toetada neid oma kogukonnas füüsilisest isikust ettevõtjaks saamisel või teenuste arendamisel rohujuure tasandil toimuvate konsultatsioonide ja vajaduste hindamise abil.
It is important to support the development of networks as highly transformative in terms of improving women's employment opportunities i.e. establishing regional resource centres for women that could focus its efforts on empowering women, particularly those between the ages of 25 and 60 years who faced unemployment and to support them towards self-employment or in developing services within their own communities through grassroots consultation and needs assessment.
Mitmekesistamist on maapiirkondades vaja majanduskasvu, tööhõive ja jätkusuutliku arengu edendamiseks.
Diversification is necessary for growth, employment sustainable development in rural areas.
Oluline on tugevdada naiste sisenemist uutesse majandussektoritesse, nagu telekommunikatsioon, vabaajateenused ja keskkonna parandamine, ning nendes osalemist.
It is important to strengthen the entering and involvement of women in new economic sectors such as telecommunications, leisure services, and environmental improvement.
Iseendale tööandjaks hakkamise ja väikeettevõtete loomise teel saavad naised olla maapiirkondades innovatsiooni ja mitmekesistamise alal esirinnas.
By entering into self-employment and setting up small businesses women can be at the forefront on innovation and diversification in rural areas.
Turism, käsitöö ja maahüvede pakkumine on paljudes piirkondades kasvusektorid ning pakuvad võimalusi nii talumajapidamiste mitmekesistamiseks kui ka mikroettevõtete loomiseks maamajanduses laiemalt.
Tourism, crafts and the provision of rural amenities are growth sectors in many regions and offer opportunities both for farm diversification and the development of micro-businesses in the broader rural economy.
Koolitamise, teabe levitamise ja ettevõtluse soodustamisel tuleks arvestada naiste konkreetsete vajadustega.
In promoting training, information and entrepreneurship the particular needs of women should be considered.
Pealegi tuleks jätkata edukat programmi LEADER, kuna see on aidanud paljudel naistel arendada tasustatavaid tegevusi turismi, käsitöö ja piirkondlike toodete tootmise valdkonnas.
Moreover, the successful LEADER programme should continued as it have helped many women develop paying activities in the fields of tourism, crafts and regional products.
Maaelukeskkonnas takistab tööelu sobitamist pereeluga kodu, töö ja erinevate teenuste vahelised kaugused.
The reconciliation of work with family life in a rural environment is hindered by the distance between the dwelling place, the workplace and the different services.
Kuna majapidamistööd on mehe ja naise vahel ebavõrdselt jagatud, on naistel raske tööelu pereeluga sobitada.
Because of the unequal distribution of household activities in a couple, women are often confronted with the issue of reconciling work with family life.
Nimetatud elemendid kuuluvad avalikku sfääri, aga muutuva sotsiaalse käitumisega on seotud veel üks tähtis element, mis puudutab majapidamistööde jagamist naiste ja meeste vahel.
Whereas these elements belong to the public sphere, one more important element is linked to the changing social behaviour and concerns the sharing of household activities between women and men.
Kuigi see muutus peab toimuma individuaalsel tasandil, tuleb kiirendada ka üldist sotsiaalset arengut.
This must be done individually however, the overall social development must be pressed ahead.
Rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid (IFRS) ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) juhtimine
on International Financial Reporting Standards (IFRS) and the Governance of the International Accounting Standards Board (IASB)
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS............................................................................................22
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................20
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................25
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................23
rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) juhtimise kohta
on International Financial Reporting Standards (IFRS) and the Governance of the International Accounting Standards Board (IASB)
– võttes arvesse, et alates 2005. aasta jaanuarist kapitaliturule orienteeritud ELi äriühingutel on olnud kohustust kasutada konsolideeritud finantsaruannete koostamisel rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid;
– whereas since January 2005 EU publicly traded companies have been obliged to use international accounting standards for their consolidated financial statements,
– võttes arvesse, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta
– whereas by Regulation (EC) No 1606/2002 of the European Parliament and of the Council of 19 July 2002 on the application of international accounting standards
– võttes arvesse, et rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) kontseptsioon loodi eesmärgiga saavutada tõelised üldised finantsaruandlusstandardid börsiettevõtetele kogu maailmas;
– whereas the IFRS concept was set up with the aim of achieving real global financial reporting standards worldwide for publicly traded companies;
– võttes arvesse komisjoni esimest aruannet Euroopa väärtpaberikomiteele (ESC) ja Euroopa Parlamendile rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ja kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete (GAAP) lähendamise kohta;
– having regard to the first report of the Commission to the European Securities Committee (ESC) and to the Parliament on convergence between IFRS and third countries' national Generally Accepted Accounting Principles (GAAPs),
– võttes arvesse komisjoni teenistuste 2007. aasta juuli töödokumenti IASB ja IASCFi juhtimise ja rahastamise valdkonnas toimunud arengute kohta;
– having regard to the Commission services working paper on governance and funding developments in the IASB and IASCF of July 2007,
– võttes arvesse majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. juuli 2007. aasta järeldusi IASB juhtimise ja rahastamise kohta ning 11. juuli 2006. aasta järeldusi raamatupidamisstandardite ja IASB rahastamise kohta;
– having regard to the conclusions of the Economic and Financial Affairs Council of 10 July 2007 on the question of the governance and financing of the IASB and of 11 July 2006 concerning accounting standards and the funding of the IASB,
– võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 19. detsembri 2006. aasta raportit pealkirjaga „Raamatupidamisstandardite hindamine finantsstabiilsuse perspektiivist”;
– having regard to the ECB report of 19 December 2006, entitled "Assessment of accounting standards from a financial stability perspective",
– võttes arvesse Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuse projekti rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta VKEde jaoks;
– having regard to the draft opinion of European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) on IFRS for small and medium-sized entities,
– võttes arvesse 3. oktoobri 2007. aasta kirju, mille majandus- ja rahanduskomisjoni esimees on pärast Ameerika Ühendriikide väärtpaberi- ja börsikomisjoniga (SEC) konsulteerimist saatnud Euroopa Komisjonile ja USA Kongressi vastavate komisjonide esimeestele;
– having regard to the letters of 3 October 2007 from the chairperson of its Committee on Economic and Monetary Affairs to the Commission in response to the US Securities and Exchange Commission (SEC) consultation, and to the chairpersons of the corresponding committees in the US Congress,
– võttes arvesse komisjoni, Jaapani finantsteenuste agentuuri, Väärtpaberite Järelevalve Rahvusvahelise Organisatsiooni (IOSCO) ning Ameerika Ühendriikide väärtpaberi- ja börsikomisjoni 7. novembri 2007. aasta ühist avaldust IASCFi juhtimise tugevdamise kohta;
– having regard to the combined statement of 7 November 2007 of the European Commission, the Financial Services Agency of Japan , the International Organization of Securities Commissions (IOSCO) and the US Securities and Exchange Commission on work to enhance the governance of the IASCF,
– võttes arvesse SECi 21. detsembri 2007. aasta otsust rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta välismaiste emitentide jaoks;
– having regard to the SEC decision on IFRS for foreign issuers of 21 December 2007;
– võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljandat direktiivi 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid
– having regard to the Fourth Council Directive 78/660/EEC of 25 July 1978 based on Article 54(3)(g) of the Treaty on the annual accounts of certain types of companies
- võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust ( A6-0032/2008 ),
- having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Legal Affairs ( A6-0032/2008 ),
A. arvestades, et pärast IFRSi kasutuselevõttu on Euroopa Liit kogunud teadmisi ja kogemusi, mida peab kasutama aruteludes IASCF/IASB edasiarendamise kohta; arvestades, et riigid, kes ei ole loobunud oma raamatupidamisstandarditest, vaid osalevad üksnes lähenemisprotsessis, ei pruugi omada samu teadmisi ja kogemusi;
A. whereas the European Union, since taking on IFRS, has gained insight and expertise that must be used when discussing the further development of the IASCF/IASB; whereas jurisdictions which have not abandoned their own accounting standards but have merely embarked on convergence processes may not have the same expertise and experience,
B. arvestades 17 kuud, mis möödusid enne IASCFi uue esimehe määramist, tekib kahtlus IASCFi liikmete praeguse valimis- ja ametisse nimetamise menetluse tulemuslikkuse suhtes;
B. whereas the 17 months which elapsed before the appointment of the new chairperson of the IASCF lead one to wonder about the effectiveness of the current selection and appointment process for members of that body,
C. arvestades, et Euroopa Liit peaks suhetes IASCF/IASBga võtma reageeriva hoiaku asemel proaktiivse hoiaku;
C. whereas the European Union should move from a reactive to a proactive attitude in its relations with the IASCF/IASB,
D. arvestades, et 2007. aasta suve kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude (subprime) kriis rõhutas raamatupidamisstandardite ning eeskätt mõistete „õiglane väärtus” ja „turult turule” tähtsust finantsstabiilsuse tagamisel,
D. whereas the sub-prime crisis of summer 2007 highlighted the importance of accounting standards, and in particular the notions of ‘fair value’ and 'market-to-market’, for financial stability,
Läbipaistvad ja vastutustundlikud rahvusvahelised organisatsioonid
Transparent, responsible international organisations
2. märgib, et IASCF on isereguleeruv eraorganisatsioon, millele anti Euroopa Liidu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 seadusandja roll; rõhutab, et IASCF/IASB läbipaistvus, õiguspärasus ja aruandekohustus ei ole piisavad ning nende tegevust ei kontrolli ükski demokraatlikult valitud parlament ega valitsus ja ELi institutsioonid ei ole loonud nendega kaasnevaid konsulteerimise ja demokraatliku otsustamise menetlusi ja tavasid, mis on tavalised ELi õigusloomega seotud menetlustes; tervitab siiski asjaolu, et IASCF/IASB on püüdnud nimetatud puudusi parandada, näiteks kaks korda aastas toimuvate koosolekute kaudu, mille käigus IASCF vaatab üle IASB töö, uute standardite mõju hindamise kaudu ja avaliku arutelu käigus saadud kommentaaride jaoks kindla vormiga tagasisidearuannete kasutuselevõtu kaudu jne;
Notes that the IASCF is a private self-regulatory body which has been given the role of lawmaker for the EU by Regulation (EC) No 1606/2002; underlines that the IASCF/IASB lack transparency, legitimacy, accountability and are not under the control of any democratically elected parliament or government, without the EU institutions having established the accompanying procedures and practices of consultation and democratic decision-making that are usual in its own legislative procedures; welcomes, however, that the IASCF/IASB have sought to improve these deficiencies, for example through twice-yearly meetings at which the IASCF reviews the IASB's work, through impact assessments for new standards, through the introduction of formalised feedback statements for comments received in public consultations, etc.;
5. märgib IASB projektide üha suurenevat teoreetilisust ja keerukust, mis on jõudnud tasemeni, kus eriti just VKEd ei suuda neid alati järgida;
Notes the increasingly theoretical dimension of IASB projects, the complexity and theoretical nature of which are such that small and medium-sized enterprises (SMEs), in particular, are not always able to follow them;
(a) luues avaliku järelevalveasutuse, kuhu on kaasatud kõik IASCF/IASB avalikud sidusrühmad, sealhulgas eelkõige seadusandjad ja järelevalveorganid; ja luues asutuse, mis võimaldaks turul osalejate esindajatel, sh koostajatel ja kasutajatel sellistest riikidest, kus IFRSi järgimine on kohustuslik, esitada igal aastal raport rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite toimimise kohta IASCF/IASB juhtivorganitele;
(a) by setting up a public oversight body involving all IASCF/ IASB public stakeholders including in particular legislators and supervisors; and setting up a body allowing representative market participants, including preparers and users from jurisdictions where IFRS is mandatory, to deliver annually a report on the functioning of international accounting standard setting to the governing bodies of the IASCF/IASB;
(b) selline asutus võiks vastutada usaldusisikute valimise ja ametisse nimetamise läbipaistvuse eest, tagades nii kandidaatide pädevuse kui ka sidusrühmade tasakaalustatud esindatuse; see aitaks muuta ametisse nimetamise menetluse läbipaistvamaks ja tõstaks märkimisväärselt usaldusisikute legitiimsust;
(b) such a body could be responsible for selecting and appointing the trustees in a transparent procedure ensuring both the competences of the candidates and a balanced representation of stakeholders; this would help make the appointment procedure more transparent and significantly enhance the legitimacy of the trustees;
(c) tagades, et IASB, standardite nõuandekogu (SAC) ja rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) koosseisu parandatakse ning usaldusisikud kindlustavad ametisse nimetamise menetluse läbipaistvuse ja eri sidusrühmade huvide piisava arvestamise;
(c) a guarantee that the composition of the IASB, the Standards Advisory Council (SAC) and the International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) is improved and that the trustees ensure that the appointment procedure is transparent and due account is taken of the interests of various interest groups;
(d) usaldusisikute suurem osalemine IASB ja selle töökava järelevalve teostamises, eelkõige seoses sellega, kuidas töökava välja töötatakse ja kuidas jagatakse mandaate IASB-le;
(d) increased involvement of the trustees in supervising the IASB and its work plan, in particular as regards the way in which the work plan is drawn up and the way in which mandates are granted to the IASB;
(e) IASCFi põhikirjaga tuleks tagada, et IASB töötab välja raamatupidamislahendusi, mis ei ole mitte üksnes tehniliselt õiged, vaid kajastavad ühtlasi kõikide kasutajate (investorite, järelevalve teostajate) ning koostajate vajadusi ja võimalusi;
(e) that the IASCF constitution should ensure that the IASB develops accounting solutions that are not only technically correct but also reflect what is necessary and possible from the point of view of all users (investors and supervisors) and preparers;
(f) teostades kõigi projektide mõju hindamist, et kontrollida projektide kulu ja kasu (muu hulgas neid kohaldavatele äriühingutele) ja eelkõige näidata mõju finantsstabiilsusele;
(f) carrying out impact assessments for all projects, so as to check the costs and benefits (including those for user firms) of draft texts and, in particular, to highlight the implications for financial stability;
11. on seisukohal, et IASB peaks enne uue standardi väljatöötamist võtma arvesse kasutajate (audiitorite, investorite, järelevalve teostajate) arvates olulisi vajadusi ja asjakohast teavet;
Considers that the IASB, before embarking on the development of a standard, must take account of actual needs and of the relevant information which users (auditors, investors and supervisors) feel they require;
Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite rakendamine Euroopa Liidus
Implementation of IFRS in EU