natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tootmisprotsesside heitgaase tuleb kasutada kohe pärast nende tekkimist.
Waste gases resulting from production processes have to be used immediately after their generation.
Nende tõhusa kasutamise tagamiseks tuleb võimaldada maksimaalset paindlikkust.
To ensure their efficient recovery maximum flexibility must be allowed.
Nende kasutamine elektri tootmiseks aitab kaasa ressursside säästmisele ja vähendab süsinikdioksiidi heiteid.
Their use for electricity generation contributes to resources conservation and reduces CO 2 emissions.
Nendel konkreetsetel tingimustel toodetud elekter tuleks enampakkumisest välja jätta.
Electricity produced under these special circumstances should be excluded from auctioning.
Ülemaailmses majandussüsteemis konkureerivad Euroopa ettevõtted kolmandate riikide ettevõtetega, kelle suhtes kohaldatakse teistsuguseid raamtingimusi.
Under the global economic system, European undertakings are forced to compete with undertakings from third countries subject to different framework conditions.
Kolmandate riikide väiksematest CO2 piirangutest põhjustatud konkurentsimoonutused suurendavad tootmise ümberpaigutamise ohtu.
Distortions of competition arriving from less stringent CO 2 requirements in third countries increase the danger of production activities being relocated.
Kliimakaitsele tõhusa kaasaaitamise nimel tuleb seetõttu arvesse võtta olukorda rahvusvahelisel tasandil.
The situation at international level must therefore be taken into account in seeking to contribute effectively to climate protection.
(19) Ühendus jätkab läbirääkimiste juhtimist ambitsioonika rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseks, millega saavutatakse eesmärk, et ülemaailmne temperatuuritõus ei ületaks 2 °C, ning leiab julgustust Balil kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tehtud edusammudest.
(19) The Community will continue to take the lead in the negotiation of an ambitious international agreement that will achieve the objective of limiting global temperature increase to 2°C and is encouraged by the progress made in Bali towards this objective.
Juhul kui teised arenenud riigid ja muud peamised kasvuhoonegaaside tekitajad ei osale kõnealuses rahvusvahelises kokkuleppes, võib see põhjustada kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemist kolmandates riikides, kus tööstuse suhtes ei kohaldata võrreldavaid piiranguid seoses süsihappegaasi heitkogustega (nn süsinikdioksiidi leke), ja samal ajal luua majanduslikult ebasoodsa olukorra teatavates ühenduse energiamahukates sektorites ja alasektorites, mida mõjutab rahvusvaheline konkurents.
In the event that other developed countries and other major emitters of greenhouse gases do not participate in this international agreement, could lead to an increase in greenhouse gas emissions in third countries where industry would not be subject to comparable carbon constraints (‘carbon leakage’), and at the same time could put certain energy-intensive sectors and sub-sectors in the Community which are subject to international competition at an economic disadvantage.
Süsinikdioksiidi lekke probleemi lahendamiseks eraldab ühendus kuni 100 % ulatuses tasuta kvoote sektoritele ja alasektoritele , mis vastavad asjakohastele tingimustele .
To address the risk of carbon leakage, the Community will allocate allowances free of charge up to 100% to sectors or sub-sectors meeting the relevant criteria .
(19) Ühendus jätkab läbirääkimiste juhtimist ambitsioonika rahvusvahelise kokkuleppe ja/või rahvusvaheliste sektoripõhiste kokkulepete sõlmimiseks, millega saavutatakse eesmärk, et ülemaailmne temperatuuritõus ei ületaks 2 C, ning leiab julgustust Balil kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tehtud edusammudest.
(19) The Community will continue to take the lead in the negotiation of an ambitious international agreement and/or international sectoral agreements that will achieve the objective of limiting global temperature increase to 2°C and is encouraged by the progress made in Bali towards this objective.
Süsinikdioksiidi lekke probleemi lahendamiseks eraldab ühendus 100 % ulatuses tasuta kvoote energiamahukatele sektoritele ja alasektoritele.
To address the risk of carbon leakage, the Community will allocate allowances 100% free of charge to energy-intensive sectors.
Kliimakaitsele tõhusalt kaasaaitamiseks peab ühendus tegema tõhusat ennetustööd, et ära hoida tootmise ümberpaigutamine väiksemate CO2 piirangutega kolmandatesse riikidesse.
In order to contribute effectively to climate protection the Community must take effective preventive measures to prevent the relocation of production activities to third countries with less stringent CO 2 requirements.
Eriti energiamahukatel sektoritel või alasektoritel ei ole rahvusvahelise konkurentsisurve tõttu võimalik suuremaid kulusid oma toodetesse edasi suunata.
In particular, energy-intensive sectors or subsectors are, because of the pressure of international competition, unable to pass on increased costs by raising the price of their products.
Seetõttu oleks saastekvootidega kauplemisest põhjustatud täiendavate kulude tagajärjeks tootmise ümberpaigutamine ja võimalikud negatiivsed mõjud üleilmsetele heitmetele.
Therefore additional costs resulting from emission trading would lead to the relocation of production, with a possibly unfavourable impact on global emissions.
Seetõttu on vajalik koormuse vähendamine saastekvootide püsiva tasuta eraldamise kaudu.
It is therefore necessary to minimise the burden through the long-term allocation of emission quotas free of charge.
On oluline püüda saavutada mitte üksnes ülemaailmset rahvusvahelist kokkulepet, vaid tagada ka sektoripõhised kokkulepped, eriti areneva majandusega riikide puhul nagu Hiina ja India.
It is important to try not only to achieve a global international agreement but also to secure international sectoral agreements, especially with emerging economies such as China and India.
Juhul, kui ei saavutata rahvusvahelist kokkulepet ülemaailmse temperatuuritõusu piiramise kohta, peaks ühendus püüdma sõlmida kahepoolsed või mitmepoolsed kokkulepped muude suuremate kasvuhoonegaaside tekitajatega.
(19a) If no international agreement on limiting global warming can be achieved the Community should endeavour to conclude bilateral and multilateral agreements with other major greenhouse gas emitters.
Olenemata käimasolevate läbirääkimiste tulemusest peaks ühendus asuma juhtrolli Maailma Keskkonnaorganisatsiooni rajamisel, mis hõlmaks juba vastu võetud rahvusvahelisi keskkonnaalaseid õigusnorme ja tõhusaid kohtumehhanisme.
Independently of the outcome of the current negotiations, the Community should take the lead in setting up a World Environmental Organisation incorporating formal international environmental provisions already adopted, together with effective judicial mechanisms.
Käimasolevate Kyoto järgset perioodi käsitlevate läbirääkimiste nurjumise tõenäosust tuleks arvesse võtta ning uurida püsivaid, tõhusaid lahendusi.
It is necessary to envisage the possibility of failure of current negotiations regarding the post-Kyoto period and consider lasting and effective solutions.
Sellega seoses peaks komisjon hiljemalt 30. juuniks 2010 tegema kindlaks, millistes energiamahukates sektorites või alasektorites on süsinikdioksiidi lekke oht .
In this context, the Commission should identify which energy-intensive industry sectors or sub-sectors are likely to be subject to carbon leakage not later than 30 June 2010 .
(20) Komisjon peaks seepärast olukorra läbi vaatama hiljemalt 2011. aasta juuniks ja pidama nõu asjakohaste sotsiaalpartneritega ning rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemusi silmas pidades esitama olukorda hindava aruande koos võimalike asjakohaste ettepanekutega , mis peaksid käsitlema kõiki tööstussektoreid, eelkõige energiamahukaid või süsinikdioksiidi lekke ohuga sektoreid .
(20) The Commission should therefore review the situation by June 2011 at the latest, consult with all relevant social partners, and, in the light of the outcome of the international negotiations, submit a report assessing the situation, accompanied by any appropriate proposals and relating to all industrial sectors, particularly energy-intensive sectors or individual sectors which have shown themselves to be subject to carbon leakage.
Selliste sektorite ja alasektorite kriteeriumid ja kindlaksmääramine tuleb pärast sotsiaalpartnerite ja asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist määratleda Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud ettepanekus.
Criteria for and the identification of such sectors and sub-sectors should be set, after consulting the social partners and affected stakeholders, in a proposal submitted to the European Parliament and the Council.
Kõnealuses ettepanekus tuleks arvesse võtta kohustuslikke vähendamisi käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe võimalikku ebaõnnestumist ja võimalikke alternatiive rahvusvahelistele kokkulepetele.
That proposal should take into account the possible failure to reach an international agreement with mandatory reductions and possible alternatives to international agreements.
Komisjoni analüüs peaks põhinema selle hindamisel, millises ulatuses on asjaomases sektoris võimalik nõutavate kvootide hinda edasi suunata tootehindadesse, ilma et see tooks kaasa märgatava turuosa loovutamist ühendusevälistele käitistele, kes ei võta võrreldavaid meetmeid heitkoguste vähendamiseks.
The Commission should base its analysis on the assessment of the inability to pass on the cost of required allowances in product prices without significant loss of market share to installations outside the Community not taking comparable action to reduce emissions.
Energiamahukatele tööstusharudele, mille puhul on kindlaks tehtud, et seal on märkimisväärne süsinikdioksiidi lekke oht, võiks eraldada rohkem tasuta kvoote või tuleks kehtestada tõhus süsinikdioksiidi tasakaalustamise süsteem, et pakkuda ühenduse tööstusharudele, kus on märkimisväärne süsinikdioksiidi lekke oht, võrdseid võimalusi võrreldes kolmandate riikide tööstusharudega.
Industries which are determined to be exposed to a significant risk of carbon leakage could receive a higher amount of free allocation or an effective carbon equalisation system could be introduced with a view to putting installations from the Community which are at significant risk of carbon leakage and those from third countries on a comparable footing.
Komisjon peaks jälgima niisuguseid tooteid oma tootmisprotsessi sisendina kasutavate ELi-põhiste tootjate potentsiaalset mõju konkurentsivõimele ja tööhõivele.
The Commission should monitor the potential effects on competitiveness and employment for EU-based producers using such products as inputs in their production process.
Olukorda hindav raport ja ettepanekud lahenduste kohta ulatusliku süsinikdioksiidi lekke ohu korral peaksid käsitlema kõiki tööstussektoreid, pöörates erilist tähelepanu energiamahukatele tööstusharudele, kuna energiamahukuse mõiste on õiguslikult ebamäärane.
The report evaluating the situation and solutions proposed, where there is a significant danger of carbon leakage, must apply to all industrial sectors with particular emphasis on those consuming large amounts of energy given the legal imprecision of the term 'energy-intensive'.
Süsinikdioksiidi lekke ohuga sektorite kindlaksmääramise ja klassifitseerimise kriteeriumid tuleb mõjutatud tööstusharude käekäigu ettenägemise võimaldamiseks koostada palju varem, kui komisjon välja pakkus; arvesse tuleb võtta otsest ja kaudset mõju ELi-põhistele tootjatele.
Criteria for identification and classification of sectors affected by carbon leakage need to be done much sooner than proposed by the Commission in order to give predictability to the industries effected; the direct and indirect effects to EU-based producers must be taken into account.
(20 a) Saastekvootide 100 %lise tasuta eraldamise korral muutub importijate kaasamine saastekvootidega kauplemisse tarbetuks.
(20a) Allocation of quotas 100% free of charge will make the inclusion of imports in emission trading redundant.
See tagaks WTO raames võetud kohustuste täitmise ja peaks ühtlasi tähendama, et kolmandad riigid ei kehtesta taolisi kaitsemeetmeid.
This would guarantee compliance with undertakings adopted in the context of the WTO and should also mean that third countries do not introduce such protectionist measures.
Lisaks aitaks see kaasa läbirääkimiste õhkkonna parandamisele ja suurendaks ELi toimivate CO2 vähendamise meetmete vastuvõetavust.
At the same time, it would help to improve the negotiating climate and increase acceptance of effective EU CO 2 reduction mechanisms.
WTO raames peab ühendus tagama mittediskrimineeriva juurdepääsu oma turgudele.
The WTO requires the Community to guarantee non-discriminatory access to its markets.
Saastekvootide 100 %line tasuta eraldamine energiamahukatele sektoritele muudab importijate võimaliku diskrimineeriva kaasamise tarbetuks, vältides samal ajal ohtu, et kolmandad riigid võtavad protektsionistlikke vastumeetmeid.
An allocation of quotas for energy intensive sectors 100% free of charge will make any discriminatory inclusion of imports redundant while at the same time countering any danger of possible protectionist measures on the part of Member States.
Võimalikult kogu maailma hõlmava saastekvootidega kauplemise süsteemi rajamise eesmärki on võimalik saavutada ainult juhul, kui läbirääkimiste osalised on veendunud, et ühendusel ei ole sellise süsteemi kehtestamisega protektsionistlikke kavatsusi.
The objective of establishing the most comprehensive emission trading system possible can only be achieved if the negotiating partners are fully satisfied convinced that the Community has no protectionist motives for introducing such a system.
Tuleks sätestada, kuidas oleks pärast rahvusvahelise kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe sõlmimist võimalik täiendavalt kasutada kõnealuse kokkuleppe sõlminud riikides omandatud THVsid ja HVÜsid.
Additional use of certified emission reductions (CERs) and emission reduction units (ERUs) should be provided for once there is an international agreement on climate change from countries which have concluded that agreement .
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokollis on ette nähtud kvantitatiivsed heitkoguste vähendamise eesmärgid arenenud riikide jaoks ajavahemikuks 2008-2012 ja on sätestatud tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute (THV) ja heitkoguste vähendamise ühikute (HVÜ) loomine vastavalt puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse projektide käigus ning nende kasutamine arenenud riikide poolt, et saavutada osa kõnealustest eesmärkidest.
The Kyoto Protocol to the UNFCCC sets out quantified emission targets for developed countries for the period 2008 to 2012, and provides for the creation of Certified Emission Reductions (CERs) and Emission Reduction Units (ERUs) from Clean Development Mechanism (CDM) and Joint Implementation projects respectively and their use by developed countries to meet part of these targets.
Tuleks sätestada, kuidas oleks ka ilma rahvusvahelise kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe sõlmimiseta võimalik kasutada omandatud THVsid ja HVÜsid.
The use of certified emission reductions (CERs) and emission reduction units (ERUs) should be provided for even without an international agreement on climate change.
Samas ei peaks andma ühikuid seoses puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse projektidega süsinikdioksiidi lekke ohuga sektorites.
No credits should be available, however, in relation to CDM and JI projects in sectors exposed to carbon leakage.
Puhta arengu mehhanismi meetmed aitavad tõhusalt kaasa kliimakaitsele arenguriikides.
CDM-measures are making an effective contribution to climate protection in the developing countries.
Ülemaailmsete CO 2 eesmärkide saavutamist silmas pidades on seetõttu igal juhul soovitatav vähem arenenud riikide osalemine kõnealustes projektides.
The participation of less developed countries in such projects is therefore, in any case, desirable with a view to achieving global CO 2 objectives.
Seetõttu tuleb tagada arenguriikide võimalikult laialdane osalemine puhta arengu mehhanismis ja seda ei tohiks piirata rahvusvahelise kokkuleppe võimalike lepinguosaliste ringiga.
Accordingly, measures should be taken to ensure the widest possible participation of the developing countries in the CDM, which should not be restricted to possible partners to an international agreement.
Puhta arengu mehhanismi meetmetes osalemine võib hõlbustada riikide ühinemist rahvusvahelise kliimakaitse kokkuleppega.
Participation by individual countries in CDM arrangements may facilitate their accession to an international agreement on climate protection.
Süsinikdioksiidi lekke ohuga sektoreid ei tohiks ohustada väliste konkurentidega, keda soositakse puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse projektide ühikute kaudu.
Sectors exposed to carbon leakage should not be threatened by external competitors favoured through CDM and JI credits.
See õigus peaks vähim arenenud riikide suhtes kehtima kuni 2020. aastani , tingimusel et nad on selleks ajaks ratifitseerinud ülemaailmse kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe või kahe- või mitmepoolse kokkuleppe ühendusega .
This entitlement should apply to Least Developed Countries until 2020 , provided that they have by then either ratified a global agreement on climate change or a bilateral or multilateral agreement with the Community.
See õigus peaks vähim arenenud riikide suhtes kehtima kuni 2020. aastani.
This entitlement should apply to Least Developed Countries until 2020.
Üleilmsete CO 2 eesmärkide saavutamist silmas pidades on seetõttu igal juhul soovitatav vähem arenenud riikide osalemine kõnealustes projektides.
The participation of less developed countries in such projects is therefore, in any case, desirable with a view to achieving global CO 2 objectives.
Seetõttu tuleks tagada arenguriikide võimalikult laialdane osalemine puhta arengu mehhanismis ja seda ei tohiks piirata rahvusvahelise kokkuleppe võimalike lepinguosaliste ringiga.
Accordingly, measures should be taken to ensure the widest possible participation of the developing countries in the CDM, which should not be restricted to possible partners to an international agreement.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande ELi läbivaadatud heitkogustega kauplemise süsteemi rajamise ja toimimise kohta.
The Commission shall present an annual report to the European Parliament and the Council on the establishment and functioning of the revised EU Emissions Trading Scheme (EU ETS).
Esimene aruanne esitatakse üks aasta pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist.
The first such report shall be presented one year after the adoption of this Directive.
See protsess on väga keerukas, nõudes püsivat institutsioonidevahelist jälgimist ja hindamist.
This process is a very complex one requiring permanent inter-institutional monitoring and evaluation.
Artikkel 3 – lõige b – punkt h
Article 3 – paragraph b – point h
h) uus osaleja – mis tahes käitis, mis tegeleb ühe või mitme I lisas loetletud tegevusega ning mis on saanud kasvuhoonegaaside heitmeloa või uuendatud kasvuhoonegaaside heitmeloa märkimisväärse muudatuse tõttu käitise laadis või toimimises või käitise märkimisväärse laiendamise tõttu pärast seda, kui komisjonile on esitatud artikli 11 lõikes 1 osutatud loetelu;
(h) 'new entrant' means any installation carrying out one or more of the activities indicated in Annex I, which has obtained a greenhouse gas emission permit or an update of its greenhouse gas emission permit because of a significant change in the nature or functioning or a significant extension of the installation, subsequent to the submission to the Commission of the list referred to in Article 11(1);
Käesolevas komisjoni ettepanekus ei määratleta laiendatud võimsusega käitist enam kui uut osalejat.
In the current Commission proposal, capacity extensions are no longer defined as new entrants.
See tekitab erinevuse, sest kasvuhoonegaaside heite ühikuid eraldatakse ainult uutele käitistele ja võimsuse laiendamised jäetakse enampakkumisele.
This brings a difference, only allocating new installations with GHG credits, and leaving capacity expansions to auctioning.
Komisjoni ettepanek tekitab ebavõrdsuse uute käitiste ja suurendatud võimsusega käitiste vahel, mis ei ole kõige tõhusam lähenemine ja võib kahjustada olemasolevate protsessidega seotud innovatsiooni.
The Commission proposal brings uneven balance between new installations and capacity upgrades, not bringing the most efficient approach and potentially harming innovation in existing processes.
Artikkel 1 – punkt 2
Article 1 - point 2
Artikkel 3 – lõige c – punkt u a (uus)
Article 3 – paragraph c – point u a (new)
(2) Nõukogu 18. märtsi 1991 direktiivi, millega muudetakse direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta, II B lisas määratletud taaskasutamistoimingud jäetakse põletuskäitise mõistest välja.
[(ua)] Recovery operations as defined by Annex II B of Council Directive 91/156/EEC of 18 March 1991 amending Directive 75/442/EEC on waste are exempted from the definition of "combustion installation".
ELi kliimapaketi üheks eesmärgiks on edendada ringlussevõttu.
One of the aims of the EU Climate Package is to promote recycling.
Seetõttu ei ole mõistlik lisada ringlussevõtutoiminguid süsteemi, mis seda karistab.
Hence, it does not make sense to include recycling operations in a scheme which will penalise it.
Artikkel 10 – lõige 3 – sissejuhatav osa
Article 10 - paragraph 3 - introductory part
Vähemalt 20 % lõikes 2 osutatud saastekvootide oksjoni käigus saadud tulust, sealhulgas kogu tulu lõike 2 punktis b osutatud oksjonitest, tuleks kasutada järgmistel eesmärkidel:
At least 20 % of the revenues generated from the auctioning of allowances referred to in paragraph 2 , including all revenues from the auctioning referred to in point (b) thereof, should be used for the following:
Lõikes 2 osutatud saastekvootide oksjoni käigus saadud tulu kasutatakse järgmistel eesmärkidel:
The revenues generated from the auctioning of allowances referred to in paragraph 2 shall be used for the following:
Arvestades probleemi tõsidust ja kiireloomulisust, tuleks kogu saastekvootide enampakkumiste tulu kasutada meetmetele, mis on välja töötatud selleks, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet, arendada taastuvenergiat, võidelda metsade hävitamise vastu, aidata arengumaadel kliimamuutustega kohaneda ja aidata madalama sissetulekuga leibkondadel suurendada energia kasutamise tõhusust.
Given the severity and urgency of the problem, the full proceeds of auctioning allowances should be devoted to measures designed to reduce greenhouse gas emissions, develop renewable energy, combat deforestation, assist developing countries adapt to climate change and help lower income households improve the efficiency with which they use energy.
Artikkel 10 – lõige 3 – punkt g
Article 10 – paragraph 3 – point g
g) halduskulude katmine kuni 10% ulatuses saadud tulust .
(g) administrative expenses, to a limit of 10% of the revenue generated.
Komisjon teeb ettepaneku, et ainult 20 % saastekvootide oksjoni tulust pandaks kõrvale kliimamuutuste vastu võitlemiseks, mis on ilmselgelt ebapiisav, eriti kui selles summas sisalduvad halduskulud.
The Commission proposes that only 20% of auctioning revenues be set aside to combat climate change which is obviously insufficient, especially if administrative costs are to be included in this sum.
Riikide eelarvepuudujäägid ei peaks olema peamiseks oksjonite stiimuliks.
The coverage of national budgetary deficits should not be a major stimulus for auctioning.
Liikmesriigid otsustavad tuludest individuaalsetele meetmetele eraldatavate summade üle vastavalt oma vajadustele ja lisavad igal kõnealusel eesmärgil kasutatud tulusid ning tulude kasutamise geograafilist jaotust käsitleva teabe otsuse nr 280/2004/EÜ kohaselt esitatavatele aruannetele , keskendudes eelkõige siseturule, riigiabile ja konkurentsiküsimustele .
Member States shall decide, depending on their needs, on the allocation of proceeds to individual measures and shall include information on the use of revenues for each of these purposes and the geographical distribution of the use of revenues in their reports submitted under Decision No 280/2004/EC , focusing in particular on internal market, State aid and competition issues .