natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2010)0261 . lõiget 32, milles käsitleti parlamendi taotlust petitsioonide registreerimiskorra läbivaatamiseks;
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0261 . with regard to Parliament’s request for the revision of the registration process for petitions,
W. arvestades, et õiguskomisjon on esitanud arvamuse petitsioon nr 0163/2010 kohta, mille on esitanud P.B.
W. whereas the Committee on Legal Affairs has given an opinion on Petition 0163/2010 by P.B.
1. loodab, et parlament ja petitsioonikomisjon kaasatakse aktiivselt kodanikualgatuse arendamisse, nii et see vahend saavutaks täielikult oma eesmärgid ning sellega tagataks ELi otsustusprotsessi suurem läbipaistvus, võimaldades kodanikel teha ettepanekuid liidu õiguse parandamiseks, muutmiseks või täiendamiseks, püüdes vältida selle avaliku platvormi kasutamist ainult reklaamiks;
Hopes that Parliament and the Committee on Petitions will be actively involved in the development of the citizens’ initiative with a view to helping it fully achieve its objectives and ensuring enhanced transparency in the EU decision-making process, allowing citizens to suggest improvements, changes or additions to EU law , while seeking to prevent this public platform from being used solely for publicity purposes;
5. juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta
Draws attention to Regulation (EU) No 211/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 February 2011 on the citizens’ initiative
9. rõhutab siiski, et vaatamata sellele, et väga paljud petitsioonid puudutavad hartas sisalduvaid õigusi, keeldub komisjon õiguslike vahendite puudumise tõttu pidevalt võtmast meetmeid, et hoida ära põhiõiguste jämedaid rikkumisi liikmesriikides;
Stresses, however, that, in spite of the large number of petitions concerning the rights contained in the Charter, the Commission consistently refuses, owing to a lack of legal instruments, to take action to prevent flagrant breaches of fundamental rights in the Member States;
11. väljendab heameelt komisjoni otsuse üle kuulutada 2013. aasta Euroopa kodakondsuse aastaks, et hoogustada arutelu Euroopa kodakondsuse teemal ja teavitada ELi kodanikke nende õigustest ja demokraatlikest vahenditest, mis neil nende õiguste maksma panemiseks kasutada on; on seisukohal, et Euroopa kodakondsuse aastat tuleks kasutada uut Euroopa kodanikualgatust puudutava teabe ulatuslikuks levitamiseks, et ennetada läbivaatamata jätmise kõrget määra, mis on võrreldav petitsioonide vallas ikka veel valitseva määraga; on seisukohal, et samal ajal tuleks arutluse alla võtta ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta piiratud kohaldusala;
Welcomes the Commission’s decision to declare 2013 the ‘European Year of Citizenship’ in order to give momentum to the debate on European citizenship and inform EU citizens of their rights and of the democratic instruments available to them to assert those rights; takes the view that the ‘European Year of Citizenship’ should be used for the broad dissemination of information on the new ‘European citizens’ initiative’, in order to forestall a high rate of inadmissibility comparable to the rate that is still to be found in the ‘petitions’ field; considers that at the same time a debate should be opened on the limited scope of the ‘Charter of Fundamental Rights of the European Union’;
14. juhib tähelepanu sellele, et 2010. aastal esitatud petitsioonides keskenduti endiselt keskkonnale, põhiõigustele, siseturule ja õigusküsimustele; märgib, et geograafiliselt oli enamik petitsioone Hispaania (16%) ja liidu kui terviku (16%) kohta ning järgnesid Saksamaa, Itaalia ja Rumeenia;
Notes that petitions received in 2010 continued to focus on the environment, fundamental rights, the internal market and justice; adds that in geographical terms, the largest proportion of petitions referred to a specific Member State – Spain (16 %) – or the Union as a whole (16 %), followed by Germany, Italy and Romania;
16. rõhutab, kui oluline on komisjoni ja liikmesriikide vaheline koostöö, ning peab kahetsusväärseks teatavate liikmesriikide puhul esinevat tegevusetust seoses Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamise ja jõustamisega;
Stresses the importance of cooperation between the Commission and the Member States, and deplores the negligence displayed by certain Member States in connection with the implementation and enforcement of European environmental legislation;
19. on seisukohal, et komisjon peaks tagama keskkonnamõju hindamise, keskkonnamõju strateegilise hindamise ning elupaikade ja linnudirektiivi asjakohase rakendamise liikmesriikide poolt, mis põhineb soovitustel Euroopa Parlamendi pädevalt komisjonilt, kellega petitsioonikomisjon teeb meelsasti tihedat koostööd kodanike murede paremaks peegeldamiseks tulevastes keskkonnameetmetes;
Considers that , the Commission should ensure correct implementation of the Environmental Impact Assessment (EIA), Strategic Environmental Impact (SEIA), Habitats and Birds Directives by the Member States, based on recommendations from Parliament’s own competent committee, with which the Committee on Petitions will readily work to ensure that citizens’ concerns are better reflected in future environmental action;
26. palub komisjonil asjakohaselt tunnustada petitsioonide rolli ühenduse õiguse tõhusa kohaldamise järelevalves, kuna petitsioonid on tavaliselt esimeseks märgiks, et liikmesriigid on õiguslike meetmete rakendamisel maha jäänud;
Calls on the Commission to duly recognise the role of petitions in monitoring the effective implementation of EU law, since petitions are usually the earliest indications that Member States are lagging behind in implementing legal measures;
28. rõhutab, et liikmesriikide osalemine ja tihe ning korrapärane koostöö on petitsioonikomisjoni töö jaoks äärmiselt oluline; julgustab liikmesriike täitma ennetavat rolli sellistele petitsioonidele vastamisel, mis on seotud Euroopa õigusaktide rakendamise ja järgimisega, ning peab liikmesriikide esindajate osalemist ja aktiivset koostööd nendega petitsioonikomisjoni koosolekutel väga oluliseks;
Stresses that the participation and the close and systematic cooperation of the Member States is extremely important for the work of the Petitions Committee; encourages Member States to play a proactive role in responding to petitions related to the implementation and enforcement of European law, and considers the presence and the active cooperation of Member State representatives at Petitions Committee meetings to be of the utmost importance;
33. nõuab tungivalt, et parlamendi asjaomased haldusteenistused teeksid petitsioonikomisjoniga aktiivset koostööd, et leida kõige sobivamad lahendused, sest selline portaal aitaks märkimisväärselt kaasa teabevahetuse parandamisele parlamendi ja ELi kodanike vahel ning võimaldaks kodanikel petitsioonile toetust avaldada või sellest loobuda (vastavalt kodukorra artiklile 202);
Urges its relevant administrative services to cooperate actively with the Committee on Petitions to find the most suitable solutions in this regard, as such a portal would make a meaningful contribution both to improving communications between Parliament and EU citizens and in enabling citizens to sign up to, or remove their names from, petitions (in accordance with Rule 202 of the Rules of Procedure);
2010. aasta aruandes soovitakse anda ülevaade tegevusest petitsioonikomisjonis, mille tegevuskava keskmes ei ole Euroopa Komisjoni õigusloomeprogramm, vaid mille kehtestavad kodanikud ise, kes teostavad oma õigust esitada Euroopa Parlamendile petitsioone.
The 2010 Annual Report aims to provide an overview of the activities of the Committee on Petitions, for which the calendar of activities is not fixed around the legislative programme of the European Commission, but is set by the citizens who exercise their right to petition the European Parliament.
Aastaaruande eesmärk on anda täpne ja täielik ülevaade petitsioonikomisjoni töödest.
The Annual Report aims to offer a precise and full view of the work of the Committee on Petitions.
Kõnealuses aruandes esitatakse statistika komisjonile saadetud, komisjonis lahendatud või käsitletud petitsioonide arvu ja riikide kohta, mida petitsioonid puudutavad, ning käsitletud teemade kohta.
This Report presents a series of statistics on the number of petitions received, closed or dealt with by the Committee, the countries involved and the matters raised.
Kõnealune statistika on oluline kvantitatiivne vahend komisjoni töö hindamiseks.
These statistics represent an important quantitative tool for assessing the Committee’s work.
Seda täiendavad muud aspektid, nagu suhted teiste Euroopa institutsioonidega ning riiklike ja piirkondlike asutustega või institutsioonilised muutused, millel on komisjoni tegevusele otsene mõju.
Additional aspects, such as relations with other European institutions and with national and regional authorities or institutional changes with direct impact on the Committee’s activities, complete the picture.
Lõpuks tuleb märkida, et aruandes uuritakse edusamme, mida on tehtud varasemate soovituste rakendamisel eesmärgiga parandada selle komisjoni tööd.
Last but not least, the Report examines the progress made in implementing previous recommendations aimed at improving the work of this Committee.
Õigus esitada petitsioone Euroopa Parlamendile: Euroopa kodakondsuse alustala
The right to petition the European Parliament: a cornerstone of European citizenship
Lissaboni lepingu jõustumine kinnitas Euroopa Parlamendile petitsiooni esitamise õigust kui üht Euroopa kodakondsuse alustala ja põhiõigust, mis on ette nähtud uue aluslepingu artikliga 227 (endine artikkel 194), milles sätestatakse, et igal liidu kodanikul ning igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, on õigus kas üksikult või koos teiste kodanike või isikutega pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole küsimuses, mis kuulub liidu tegevusvaldkonda ja mis teda otseselt puudutab.
The entry into force of the Treaty of Lisbon confirmed the right to petition the European Parliament as one of the cornerstones of European citizenship and as a fundamental right under Article 227 of the new Treaty (ex Article 194 TEC), which provides that citizens or residents of the European Union, whether natural or legal persons, individually or in association with other citizens or persons, have the right to address a petition to the European Parliament on a matter which comes within the Union’s fields of activity and which affects them directly.
Tegemist on seega vahendiga, mis võimaldab kodanikel edastada parlamendile oma mureküsimusi seoses sellega, kuidas ELi eri poliitikameetmed ja õigusaktide sätted mõjutavad nende igapäevaelu.
This tool allows citizens to bring before Parliament their concerns about the impact of various EU policies and legislation on their everyday lives.
Iga-aastane statistika näitab, et enamik kodanikest pöördub parlamendi poole selleks, et taotleda abi keskkonna-, põhiõiguste, õigus- või siseturu küsimustes.
The annual statistics show that most citizens turn to Parliament for assistance with matters relating to the environment, fundamental rights, justice and the internal market.
Enamik kaebab aga Euroopa õigusaktide rakendamisel esinevate puuduste üle, mis tulenevad kas õigusakti puudulikust ülevõtmisest, ühenduse õigusnormide kohaldamata jätmisest või nende rikkumisest.
However, most complain about the incorrect application of EU legislation, either due to imperfect transposition of that legislation or due to failures to apply, or breaches of, European rules.
Statistika järgi sai Euroopa Parlament 2010. aastal 1655 petitsiooni, mis on 14% vähem kui 2009. aastal saadud 1924 petitsiooni.
According to the statistics, in 2010 the European Parliament received 1 655 petitions, which represents a drop of 14% compared to the 1 924 petitions submitted in 2009.
Võib öelda, et see kajastab suundumuse muutumist pärast petitsioonide arvu pidevat suurenemist viimastel aastatel.
This clearly shows a change in trend following the constant rise in the number of petitions in recent years.
2010. aastal saadud petitsioonide statistiline analüüs võrreldes 2009. aastal saadud petitsioonidega
Statistical analysis of petitions received in 2010 compared to 2009
Petitsiooni vastuvõtmise otsus
Outcome of petitions
Petitsioonide arv
No of petitions
Vastuvõetav ja suletud
Admissible and closed
Edastatud Euroopa Komisjonile arvamuse saamiseks
Referred to the Commission for an opinion
Edastatud teistele organitele arvamuse saamiseks
Referred to other bodies for an opinion
Edastatud teistele organitele teavitamiseks
Referred to other bodies for information
Tuleb märkida, et umbes 58,7% 2010. aasta petitsioonidest, st 972 suleti menetluse varases etapis, sest need kas tunnistati vastuvõetamatuks või tunnistati küll vastuvõetavaks, kuid suleti kohe pärast seda, kui petitsiooni esitajale oli edastatud tõstatatud küsimusi puudutav teave või kui petitsioon oli edasi saadetud mõnele teisele Euroopa Parlamendi komisjonile, kelle tegevusvaldkonda petitsioon puudutas.
Around 58.7% of the petitions received in 2010, i.e. 972, were closed at early stages of the procedure, either because they were deemed inadmissible or because, although admissible, they were closed immediately after the petitioner was sent information on the matters raised or after being referred to another EP committee within whose remit they fell.
Taas on 2009. ja 2010. aasta statistika sarnane, nagu on näha allpool olevatest tabelitest.
Yet again 2010 statistics are very similar to 2009 figures, as may be noted from the data below.
Võrreldes 2009. aastaga toimusid mõned muudatused petitsioonides käsitletavate riikide osas: 2010. aastal on esikohal Hispaania, edestades Euroopa Liitu tervikuna, kes on teisel kohal ja kellele järgnevad Saksamaa, Itaalia, Rumeenia, Kreeka, Ühendkuningriik ja Poola.
Compared to 2009, a small number of changes were registered in the list of countries most concerned by petitions: first place was claimed by Spain, which overtook the EU as a whole and pushed it into second place, followed by Germany, Italy, Romania, Greece, the UK and Poland.
Nimekirja lõpus on Sloveenia ja Läti järel taas Luksemburg, nagu eelneval aastalgi.
Like last year, Luxembourg is once again in last place, below Slovenia and Latvia.
Nagu eespool mainitud, käsitlesid petitsioonide esitajad 2010. aastal taas kõige enam keskkonna teemat, mille kohta esitatud petitsioonide arv ja osakaal suurenes ning millele järgnesid põhiõiguste, siseturu ja õigusküsimused.
As already mentioned, once again the environment remains the main issue of concern for petitioners, with the number and percentage of petitions in this area having increased, followed by fundamental rights, the internal market and justice.
Tuleb rõhutada, et eelnevate aastatega võrreldes vähenes märkimisväärselt vara tagastamist käsitlevate petitsioonide arv.
It should also be noted that the number of petitions on property restitution has fallen significantly in comparison to previous years.
Vara ja vara tagastamine
Property and Restitution
Haridus ja kultuur
Education and Culture
Väikeseid muutusi võib täheldada ka petitsioonide jagunemises keelte kaupa: sarnaselt 2009. aastaga on 2010. aastal saksa ja inglise keel petitsioonide esitajate poolt enim kasutatud keeled, hispaania ja itaalia keel on nende järel kolmandal ja neljandal kohal, ehkki nende osakaal ja kasutusjuhtude arv on suurenenud.
Slight changes can also be seen in the breakdown of petitions by language: in 2010, as in 2009, German and English remain the two main languages used by petitioners, followed by Spanish and Italian in third and fourth, although the latter are increasing in percentage and number.
Viimastel kohtadel on malta, eesti ja sloveenia keel.
Maltese, Estonian and Slovenian come last.
Kodakondsuse järgi on kõige aktiivsemad petitsioonide esitajad endiselt sakslased, kellele järgnevad hispaanlased ja itaallased, nagu 2009. aastalgi.
As regards nationality, Germans remain the most active petitioners, followed by Spaniards and Italians, as in 2009.
Neile järgnevad Rumeenia, Poola ja Ühendkuningriigi kodanikud.
Romanian, Polish and British petitioners come next in the ranking.
Viimastel kohtadel on Eesti, Sloveenia ja Slovakkia kodanikud, kes esitasid 2010. aastal kokku kõigest kümme petitsiooni.
Estonian, Slovenian and Slovakian citizens come last, as together they only submitted 10 petitions in 2010.
Petitsiooni esitaja kodakondsus
Nationality of main petitioner
Petitsioonide esitamise vormi osas jätkus 2009. aasta suundumus: petitsioonide esitajad saadavad järjest enam petitsioone interneti kaudu, mitte traditsioonilise posti teel (2010. aastal esitati 63,2% petitsioonidest e-posti teel, 2009. aastal oli see määr 62,6%).
With regard to the format of petitions, the trend seen in 2009 is continuing: petitioners are increasingly submitting their petitions via the Internet, rather than by traditional letter (63.2% of petitions received in 2010 were sent by e-mail, compared to 62.6% in 2009).
Petitsiooni vorm
Format of petition
Kõnealused avatud petitsioonid on enamjaolt esitatud liikmesriikides pooleliolevate kohtumenetluste raames, Euroopa Kohtus arutamisel olevate rikkumismenetluste raames või on tegemist petitsioonidega liikmesriikide kohta.
In most cases these petitions are still open due to legal proceedings initiated in Member States, infringement proceedings before the Court of Justice or petitions about Member States.
Petitsioonide staatus
Status of petitions
Petitsioonide statistiliste andmete analüüsist selgub, et vastuvõetamatuks tunnistatakse petitsioonid enamasti seetõttu, et petitsioonide esitajad ajavad endiselt segi liikmesriikide ja Euroopa Liidu pädevused, samuti ELi institutsioonide ja Euroopa Nõukogu või Euroopa Inimõiguste Kohtu pädevused.
An analysis of the statistics shows that, for those petitions declared inadmissible, this is mainly because petitioners continue to confuse the European and national competences, and the EU institutions and those of the Council of Europe, in particular the European Court of Human Rights.
See näitab, et tuleb rohkem tööd teha kodanike paremini teavitamiseks sellest, mida tähendab petitsiooniõigus ja mida võib parlamendile petitsiooni esitamisega saavutada.
This shows that efforts must be stepped up to better inform citizens of what the right of petition is all about and what can be achieved when submitting a petition to Parliament.
Üks meetmeid, mida tuleks võtta, on petitsioone käsitleva veebilehe paremaks muutmine nii Euroopa Liidu portaalis kui ka Euroopa Parlamendi enda portaalis.
One step that should be taken is to improve the petition webpage, both on the European Union gateway and on the European Parliament’s own gateway.
Sel viisil oleks kodanikel, kes esitavad oma petitsioone internetis, olemas kogu vajalik teave parlamendi pädevusvaldkondade, petitsioonide hindamise protsessi, petitsioonikomisjoni töö ja võimaluse kohta saada kiirem lahendus, kasutades teisi nii riigi kui ka Euroopa tasandil kättesaadavaid vahendeid (SOLVIT, EU Pilot, ECC-Net, Euroopa Ombudsman, riikide ombudsmanid või liikmesriikide parlamentide petitsioonikomisjonid).
In this way, citizens submitting petitions online would have access to all the information needed about the competences of Parliament, the assessment of petitions, the work of the Committee on Petitions, and the possibility of obtaining faster redress by using other tools available to them at EU or national level (SOLVIT, EU Pilot, ECC-Net, European Ombudsman, national Ombudsmen or national parliamentary committees on petitions).
Käesolevas raportis soovitakse rõhutada seda, et kodanikele peab olema ELi tasandil kättesaadav ühtne teabepunkt, kust nad saaksid juhiseid, kui nad otsivad lahendusi oma õiguste oletatavale rikkumisele, nagu seda on taotletud juba varasemates raportites.
In line with calls made in previous reports, this report intends to stress the need to create a Europe-wide one-stop shop to provide advice for citizens who consider that their rights have been infringed.
Euroopa Komisjoni algatus, mille raames koondati kaebuste esitamise ametlikud ja mitteametlikud mehhanismid veebisaidi
The initiative of the European Commission to regroup the formal and informal mechanisms of complaint under the ‘Your Rights’ page of the
www.europa.eu lehele „Teie õigused ELis”, võib olla suur samm edasi.
www.europa.eu website represents a significant step forward.
Veelgi selgemalt ja täpsemalt tuleks eristada ametlikke (kaebused Euroopa Komisjonile, petitsioonid Euroopa Parlamendile, kaebused Euroopa Ombudsmanile) ja mitteametlikke mehhanisme (SOLVIT, Euroopa tarbijakaitsekeskuste võrgustik ECC-Net, FIN-Net jt).
However, the distinction between formal mechanisms (complaints to the European Commission, petitions to Parliament, complaints to the European Ombudsman) and informal mechanisms (SOLVIT, ECC-Net, FIN-Net, etc.) must be explained and clarified.
Samas tuleb märkida, et Euroopa Parlament ei ole selles suunas samasuguseid edusamme teinud.
However, the European Parliament has not made the same progress in this respect.
Petitsioonikomisjoni veebileht ei ole enam näha parlamendi portaali avalehel, vaid teisel lehel: „Parlament ja teie”.
The webpage of the Committee on Petitions no longer appears on the home page of Parliament’s gateway, but on the second page: ‘Parliament and you’.
Kodanikud peavad otsima, kuhu oma petitsioon saata ja see ei ole asjakohane, kui soovitakse edendada sujuvaid suhteid kodanikega.
Citizens must search for where to send their petition, which is totally inappropriate when we are trying to develop a fluid relationship with them.
See muudatus parlamendi portaalis seletab võib-olla 2010. aastal registreeritud petitsioonide arvu 14% langust võrreldes 2009. aastaga, sest petitsioonikomisjoni nähtavus internetis on varasemate aastatega võrreldes vähenenud.
This alteration to Parliament’s gateway perhaps explains the 14% drop in the number of petitions recorded in 2010, compared to 2009, as the Committee on Petitions is now less visible on the Internet than in previous years.
Euroopa Komisjon on petitsioonide menetlemisel endiselt petitsioonikomisjoni loomulik partner, kuna Euroopa Komisjon vastutab Euroopa õigusaktide täitmise järelevalve eest.
The Commission remains the Petitions Committee’s natural partners in dealing with petitions, since the Commission is responsible for ensuring compliance with EU law.
Kahe institutsiooni koostöö on üldiselt hea.
The two institutions enjoy a working relationship that is generally positive.
Siiski tuleks vähendada aega, mis Euroopa Komisjonil kulub petitsioonikomisjoni uurimistaotlustele vastamiseks (praegu on see keskmiselt neli kuud).
However, the Commission needs to reduce the time (currently four months on average) it takes to respond to the Committee’s requests.
Lisaks peaks Euroopa Komisjon teavitama petitsioonikomisjoni nende rikkumismenetluste edenemisest, mis on petitsioonidega otseselt seotud.
The Commission should also keep the Petitions Committee informed of developments in infringement proceedings directly linked to petitions.
Petitsioonikomisjon peab heas institutsioonidevahelises koostöös väga oluliseks seda, et võetakse vastu meetmed, mis võimaldavad Euroopa Komisjonil teavitada petitsioonikomisjoni kõikidest uutest arengutest petitsiooniga seotud rikkumismenetluses.
This Committee considers that, to ensure good inter-institutional cooperation, steps should be taken to allow the European Commission to inform the Committee of any developments in infringement proceedings linked to a petition.