natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles arendama ja rakendama strateegiaid, et tegelda erinevustega töökeskkonnas ning teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas töötavate naiste karjääriarengus;
Calls on the Member States and the Commission to develop and implement strategies to address discrepancies in the work environment and the career development of women working in science and technology;
44. nõuab, et ühenduse abi ei antaks ettevõtetele, kes pärast ühes liikmesriigis abi saamist viivad oma tootmise üle teise riiki, ilma et nad rakendaksid täielikult asjaomase liikmesriigiga sõlmitud lepinguid;
Calls for Community aid not to be granted to companies which, after benefiting from such funding in a Member State, transfer their production to another country without fully implementing contracts concluded with the Member State concerned;
Euroopa tööstuses on toimumas suured muutused, kuid see on endiselt strateegilise tähtsusega Euroopa Liidu liikmesriikide arengule ning vajalik on sektoriga seotud arutelu meeste ja naiste võrdõiguslikkuse seisukohalt.
European industry is undergoing significant change, but it retains strategic importance for the development of all European Union Member States, and it is therefore worth considering the sector from the point of view of equality between men and women.
Euroopa tööstust iseloomustab väga erisuguste sektorite mitmekesisus, milles töötavate naiste esindatus, roll ja tulevikuväljavaated on iseäranis erinevad.
There is a wide range of highly heterogeneous sectors, in which the presence, role and prospects of women working in those sectors differ considerably.
Ühelt poolt on traditsioonilised naiste tööjõudu kasutavad sektorid koondunud töötlevasse tööstusesse, kus on esindatud enam kui 85% kogu tööstuses hõivatud naistööjõust.
On the one hand, the ‘traditional’ sectors in which women are employed are concentrated in the manufacturing industry, with around 85% of total female industrial employment.
Teiselt poolt kerkivad esile uued infotehnoloogiatööstuse sektorid, mis annavad tööd 15%le naistest, ning tehnilised tööstusharud (aeronautika, keemiatööstus), kus naiste esindatus on väga väike.
On the other hand there are the newly emerging ICT sectors, with 15%, and cutting-edge industry (aeronautics, chemical industry), where women are represented only to a small extent.
Eurostati Euroopa Liidu tööjõudu käsitleva küsitluse põhjal võib sedastada, et ligikaudu 200 miljonist inimesest, kes töötavad või tegelevad majandustegevusega, on enam kui 44% naised.
The Eurostat study on labour forces in the European Union shows that, of around 200 million people employed or exercising an economic activity in the European Union, more than 44% are women.
Keskmiselt 14% naistest töötavad tööstuses, kuid teatavates riikides ulatub kõnealune näitaja 25%ni ja enam, eelkõige Bulgaarias (28%) ja teatavates uutes idapoolsetes liikmesriikides, nagu Tšehhi Vabariik (26%), Slovakkia ja Rumeenia, ning mõnedes teistes riikides, nagu Kreeka, Ungari ja Portugal, on kõnealune näitaja 20% piires.
On average, more than 14% of employed women work in industry, with this percentage rising to 25% or more in some countries, reaching a peak of 28% in Bulgaria and various other new Member States in Eastern Europe such as the Czech Republic (26%), Slovakia and Romania, and standing at around 20% in other countries such as Greece, Hungary and Portugal.
Lisaks tuleb märkida, et tihtipeale on tegemist osalise tööajaga tööga (enam kui 21%) ja et kõnealuses sektoris on osalise tööajaga töötajatest 65% naised.
It might also be noted that, in many cases, this takes the form of part-time employment (more than 21%), and that women represent around 65% of part-time workers in this sector.
Tööhõive ja tööstuspoliitika
Employment and industrial policy
Naiste olukorra uurimine tööstuses nõuab erinevate ühenduse poliitikavaldkondade analüüsimist, et rõhutada ühiseid prioriteete, iseärasusi, erinevusi ja vasturääkivusi.
Studying the situation of women in industry entails an analysis of various Community policies in order to highlight the common priorities, specific characteristics, divergences and contradictions.
Euroopa Komisjon esitas tööstuse analüüsi Lissaboni strateegia kontekstis oma teatises ( KOM(2005)0474 ) „Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks – süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale”.
The Commission placed its analysis of industry in the context of the Lisbon Strategy in its communication ( COM(2005)0474 ) on ‘implementing the Community Lisbon Programme: a policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy’.
Kõnealuses dokumendis sedastatakse muu hulgas, et komisjon „täidab seega oma varasemaid kohustusi soodustada ja lihtsustada tööstusuuenduste ja -muudatuste protsessi”, ning juhitakse ka tähelepanu sellele, et „teatises kasvu ja tööhõivet käsitleva ELi tegevuskava kohta on rõhutatud, et tööstuspoliitika põhineb ELi ja liikmesriikide partnerlusel”.
Inter alia, this document states that the Commission stands by its commitments to apply an industrial policy aimed at encouraging and facilitating the process of industrial innovation and change, stressing that the communication on the action programme for growth and employment noted that industrial policy is based on a partnership between the EU and Member States .
Kuid kõnealuses dokumendis esitatud tööhõivealastes väljakutsetes ei ole arvestatud soolist mõõdet ega väärtustata seega nõuetekohaselt naiste osalemist üheski tööstussektoris, kus naised on enamikus nihutatud kvalifitseerimata töökohtadele, mis ümberstruktureerimise korral on kõige haavatavamad.
However, the challenges in relation to employment set out in this document take no account of the gender dimension, and consequently they do not give due recognition to women’s participation in some sectors of industry, where they are generally relegated to unskilled work which makes them more vulnerable in the event of restructuring.
Seepärast on vaja tungivalt nõuda soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ühenduse tööstuspoliitika kehtestamisel.
It is therefore important to stress the need for systematic recourse to gender mainstreaming when shaping Community industrial policy.
Kõnealune kavakindel lähenemisviis, millega peaks kaasnema kõikide sotsiaalpartnerite aktiivne osalemine, peab võimaldama huvitatud poolte hindamist vastavalt väljakutsetele ning sektori kaupa, võttes arvesse tööalase konkurentsivõime taset ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust.
This methodical approach, which should include active participation by all the social partners, should enable an assessment to be made for all the parties concerned by the challenges, sector by sector, taking account of the level of employability and of economic, social and regional cohesion.
Ühe ettevõtte konkurentsivõime kadumine võib tuleneda nii tööjõu valmisolematusest tehnoloogiamuudatusteks kui ka suutmatusest säilitada inimressursse ebapiisava ühitamispoliitika või konkurentsi- ja maailmakaubanduse eesmärkide domineerimise tõttu, mõjutades naiste õigusi ning majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust.
An undertaking’s loss of competitiveness may result from a workforce left unprepared for technological changes or from an inability to retain human resources owing to an inadequate conciliation policy or the prevalence of competition and world trade priorities to the detriment of women’s rights and economic and social cohesion.
Seepärast on riskid sügavalt seotud naistega, kuna asjaomased pooled on eeskätt nõrgemates tööstussektorites töötavad naised.
Consequently the risks are profoundly feminised, since the parties involved are primarily women in the most fragile industrial sectors.
Statistika probleemid
The statistical problem
Läbiviidud uuringud osutavad ettevõtteid käsitlevate soo- ja ametikohapõhiste statistilise andmete puudulikkusele, mis ühelt poolt raskendab eri sektorite võrdlemist, ning teiselt poolt ei võimalda piisava täpsusega hinnata ametikohtade diferentseeritust vastavalt soole.
The investigations made show that there is a lack of data broken down by gender and function in undertakings, which makes it difficult to draw comparisons between the various sectors and makes it impossible to carry out a sufficiently precise assessment of the gender-based differentiation of functions.
Kõnealused lüngad mõjutavad märkimisväärselt nii reaalpalkade erinevuste hindamist kui ka analüüsi naiste karjääri edenemise kohta ettevõtetes.
These shortcomings have significant repercussions both for the assessment of the actual wage gap and the analysis of career development for women within undertakings.
Teadaolevalt eksisteerib teatavates sektorites endiselt kuni 20%ne palgaerinevus naiste ja meeste vahel samaväärse töö eest.
It has been established that in some sectors there are still wage differences of around 20% between men and women in similar jobs.
Lisaks on ametialadel, kus domineerivad naised, palgad madalamad ning harvad ei ole juhtumid, kus enamikus naistööjõuga tehastes töötavad juhtivatel kohtadel mehed.
Moreover, the professional categories where women predominate have lower wages, and it is still common to find majority male management in factories with predominantly female staff.
Näiteks Euroopa Töösuhete Seirekeskuse (EIRO) uuringus meeste ja naiste võrdõiguslikkuse integreeritud lähenemisviisi kohta tööstuslikes suhetes rõhutatakse kvantitatiivsete statistiliste andmete probleemi.
For example, the EIRO study on an integrated approach to gender equality in industrial relations highlights the problem of quantitative statistical data.
Kvalitatiivsete andmete (näiteks head tavad) kogumist tuleb kindlasti süvendada, kaasates sellesse töö kollektiivlepingute tasandi, eelkõige nende õigusliku väärtuse ning võrdõiguslikkust ja võrdseid võimalusi käsitlevate sätete kohaldamise ulatuse.
It is important to improve the collection of qualitative data (for example on good practices), including in relation to collective labour agreements, above all the legal status of and degree of compliance with clauses relating to equal rights and opportunities.
Kuid samuti on vaja arendada ja süvendada soopõhiste statistiliste andmete kogumist, et võimaldada töötingimusi käsitlevates uurimustes ja riiklikes uuringutes/küsitlustes enam arendada ja süvendada soolist mõõdet, et määratleda täpselt naistele ja meestele eriomased raskused ja vajadused.
But it is also important to develop and improve the collection of gender-differentiated statistics so that the gender dimension can be better assessed and explored in national studies and surveys/investigations on working conditions with a view to precisely identifying the specific difficulties and needs of women and men.
Ametialane koolitamine
Vocational training
Euroopa töötingimuste parandamise sihtasutus kinnitab oma uurimuses töötingimuste kohta aastal 2005, et osalise tööajaga töötajatel (enamikus naised) on tavaliselt ametialasele koolitusele piiratud juurdepääs.
In its 2005 survey on working conditions, the European Foundation for the Improvement of Working Conditions noted that part-time workers (the vast majority of whom are women) generally have limited access to vocational training.
Peale selle vajab rõhutamist, et väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, mis annavad tööd ligikaudu 60%le tööjõust töötlevas tööstuses, tekitab juurdepääs ametialasele koolitusele endiselt suuri probleeme, arvestades töötajate piiratud arvust tingitud asendusvõimaluste puudumist.
Furthermore, it should be pointed out that in SMEs, which employ around 60% of the workforce in the manufacturing industry, access to continuous training is a significant problem given the lack of rotation possibilities owing to the small number of staff.
Seepärast on ülioluline tagada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele toetus, et tulla toime suurenenud raskustega, mida tekitab ebakindlas olukorras töötavate naiste töökohtade säilitamise toetamine.
It is therefore vital to guarantee forms of support to offset the added difficulties facing SMEs in order to foster the continued employment of women working under insecure conditions in SMEs.
Stereotüüpide püsimine algab tüdrukute ja poiste haridustee valikuga, kuid kajastub ka tööjaotuses tööstuse ja ettevõtete piires.
The persistence of stereotypes starts with the choice of education for girls and boys but is also reflected in the division of labour in industry and within undertakings.
On teada, et hoolimata tehniliste ja teaduslike õpingutega tegelevate tüdrukute arvu suurenemisest sunnivad hilisematel õpinguetappidel ja esimeses töökohas kohatud raskused noori naisi oma teaduskarjääri tööstuses hülgama.
It has been established that, despite the increase in the number of girls studying science and technology, the obstacles encountered at subsequent stages of their studies and in their first working environment lead young women to abandon scientific careers in industry.
Järelikult on olemasolevate projektide eesmärk määratleda uuesti infotehnoloogiatööstuse ametikohad, et meelitada kõnealusele tööturule rohkem tüdrukuid.
Current projects in the field of ICT therefore aim to redefine occupational posts in order to attract a larger number of girls to this labour market.
Euroopa Parlament rõhutas on 10. septembri 2002. aasta resolutsioonis naiste esindatuse kohta Euroopa Liidu sotsiaalpartnerite organisatsioonides naiste puudulikku osalemist otsustusorganites ning kutsus komisjoni ja sotsiaalpartnereid üles tegelema aktiivselt soolise võrdõiguslikkuse toetamisega kõnealuses valdkonnas.
In its resolution of 25 September 2002 on representation of women among the social partners of the EU, Parliament highlighted the lack of women’s participation in decision-making bodies and invited the Commission and the social partners to play an active part in promoting gender equality in this field.
Oma uurimuses naiste rolli kohta ametiühingutes määrab Homa Dean
In a study on the role of women in trade unions, Homa Dean
„Naised ametiühingutes – soolise mõõtme integreerimise meetodid ja head tavad” – Homa Dean, Belgia soolise võrdõiguslikkuse föderaalne instituut. kindlaks peamised positiivsed meetmed naiste osalemise ja eelkõige soolise mõõtmega arvestamise soodustamiseks kollektiivsetel läbirääkimistel ettetulevate probleemide puhul, mis sisaldavad vajadust parandada soopõhiselt kogutud statistiliste andmete kvaliteeti, ettevõttesiseseid koolitusi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise mõju hindamise ja võrdse kohtlemise auditi kohta.
‘Les femmes dans les syndicats – méthodes et bonnes pratiques pour l´intégration de la dimension du genre’ – Homa Dean, Institut Fédéral Belge pour l´Egalité des Femmes et des Hommes. sets out the main lines of positive action to boost women’s representation and above all to raise awareness of the gender dimension in the issues addressed during collective bargaining, including the need for such negotiations to cover the improvement of gender-differentiated statistics, internal training on gender mainstreaming, a gender impact assessment and a gender audit.
Euroopa sotsiaalpartnerite (UNICE/UEAPME, CEEP ja CES) poolt vastu võetud meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamise tegevusraamistiku puhul on tegemist olulise kohustumisega võtta naiste olukorda tööturul rohkem arvesse.
The adoption of a framework for action on gender equality by the European social partners (UNICE/UEAPME, CEEP and ETUC) represents a significant commitment to raise awareness of women’s situation on the labour market.
Eesmärgil saavutada kahe soo esindatuse tasakaal võib olla märkimisväärne mõju tööstussektoritele.
The goal of balanced representation for men and women could have a significant impact on industrial sectors.
Lisaks tuleb rõhutada sotsiaalpartnerite pühendumist tüdrukute tehnilise ja/või teadusliku karjääri edendamisele.
Attention should also be drawn to the commitment given by the social partners to encourage girls to take up technical and/or scientific careers.
Mõned ettepanekud
Some proposals
Selline on kontekst, milles esitatakse põhilised ettepanekud, et kaitsta tööhõivet koos naiste õigustega tööstuses, väärtustada nende osalemist, võidelda diskrimineerimise vastu, võidelda võrdõiguslikkuse ning võrdsete karjäärivõimaluste, palkade, ametialaste koolitusvõimaluste jms eest, austades emadust ja isadust kui sotsiaalseid põhiõigusi, ning muu hulgas:
It is in this context that a set of basic proposals is being put forward to protect employment with rights for women in industry, upgrade their participation, combat discrimination, fight for equal rights and career opportunities, wages, vocational and continuous training and respect for maternity and paternity as fundamental social values, and in particular:
– nõuda tungivalt kiirete meetmete võtmist, et võidelda tasustamist puudutava diskrimineerimise vastu, eelkõige töötades välja täpsete eesmärkidega valdkondlikud arengukavad, mis võimaldaksid lõpetada töötasu puudutava otsese ja kaudse diskrimineerimise;
- insisting on urgent measures to combat wage discrimination, particularly by drawing up phased sectoral plans with precise targets, which will make it possible to put an end to direct and indirect wage discrimination;
– nõuda tungivalt ühiskondliku teadlikkuse tõstmist ja ettevõtete kontrollimist, pöörates erilist tähelepanu töötingimustele, tööaegadele, emaduse ja isaduse õiguste austamisele, töö- ja pereelu ühitamisele, ning nõudes, et ei võetaks vastu ühtegi õigusakti, milles puuduksid kõnealused õigused;
- insisting on greater awareness and monitoring of undertakings, paying particular attention to working conditions, working time, compliance with maternity and paternity rights and reconciling working life and family life, asking that no legislation detrimental to these rights should be approved;
– hoida ära sunnitud liikuvus ja halvemad töötingimused sisserändajatest naistele;
- preventing forced mobility and inferior working conditions for migrant women;
– tagada, et töö-, pere- ja eraelu ühitamiseks võetud meetmed ei tooks kaasa meeste/naiste rollide liigendamist, mis oleks vastupidine naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste (2006–2010) eesmärkidele, eriti mis puudutab naiste majanduslikku sõltumatust, ning kutsub üles tagama sõime- ja lasteaiakohtade üldise kättesaadavuse, sisustama laste vaba aega ja osutama abi eakatele inimestele;
- guaranteeing that measures taken in the field of reconciling professional, family and private life do not lead to the sedimentation of the roles of men and women contrary to the priorities of the Road Map for Gender Equality 2006 - 2010, in particular as regards women’s economic independence, and calling for universal cover in terms of crèches, nurseries, leisure facilities for children and support for elderly people;
– määrata kindlaks töötervisekaitse parameetrid, mille puhul võetakse arvesse soolist mõõdet nii teadusuuringute kui ka ennetusmeetmete rakendamise järelevalve tasandil;
- defining parameters for health protection at work that take account of the gender dimension, at the level of both research and inspection and preventive measures;
– arendada soolist mõõdet töötingimusi ja tööle värbamist käsitlevates uurimustes ja riiklikes uuringutes/küsitlustes;
- developing the gender dimension in studies and national surveys/investigations on working and employment conditions;
– intensiivistada toetust naistele suunatud ametialase koolituse läbiviimisele tööstuslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete raames, eelkõige toetust teadusuuringutele ja innovatsioonile kooskõlas seitsmenda raamprogrammi ning Santa Maria da Feira Euroopa Ülemkogul vastu võetud väikeettevõtluse harta sätetega;
- strengthening support for vocational training for women in industrial SMEs, including support for research and innovation, in line with the 7th framework programme and the Santa Maria da Feira Charter on SMEs;
– paremini kavandada naiste koolitamise vajadusi, et aidata kaasa nende töötingimuste paranemisele, rõhutades tööalaste koolitusprogrammide tähtsust teaduses ja tehnoloogias, et tagada naiste jaoks koolituspakkumiste kvaliteet ja mitmekülgsus eri liikmesriikides, ning avalikustada olemasolevad head tavad naiste osalemise kohta tööstusuuringutes ja tehnilistes tööstusharudes;
- better planning for women’s training requirements with the aim of helping to improve their employment conditions, stressing the importance of operational training programmes for science and technology, guaranteeing the quality and diversification of training opportunities for women in the various Member States and disseminating existing good practice regarding women’s participation in industrial research and cutting-edge industries;
– võtta kõikides poliitikavaldkondades arvesse naiste spetsiifilist olukorda tööstuses, eriti sektorites, mida mõjutavad struktuurimuutused ja maailmakaubanduse valdkonnas võetud meetmed;
- taking account of women’s specific situation in industry in all policies, particularly in the sectors affected by structural changes and measures in the field of world trade;
– pöörata erilist tähelepanu kolmandatest riikidest pärit toodete impordile, kuna sellega peab kaasnema Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelise teatavate tekstiilitoodete importi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi kohaldamine, võttes arvesse selle võimalikku pikendamist pärast detsembrit 2007;
- paying particular attention to the import of products from third countries, whereby the application of the memorandum of understanding between the European Union and the People’s Republic of China on the import of certain textiles products should be monitored, with a view to its possible extension beyond December 2007;
– toetada ebasoodsas olukorras olevaid piirkondi, struktuuriliselt ebasoodsate püsitingimustega piirkondi, äärealasid, deindustrialiseerimisest ja tööstuse ümberkujundamisest mõjutatud piirkondi, et tugevdada naiste sotsiaalset kaasatust;
- supporting the less-favoured regions, areas with permanent structural disadvantages, the outermost regions and areas affected by recent deindustrialisation or industrial restructuring in order to strengthen women’s social inclusion;
– pöörata erilist tähelepanu ümberpaiknemistele, mis puudutavad suurelt jaolt naistööjõuga tööstusharusid, nagu tekstiili-, rõiva-, õmblus-, jalatsi-, kaabli-, keraamika-, elektrimaterjalide ja elektroonikatööstus ning erinevaid toiduainetööstuse harusid;
- paying particular attention to relocations that have affected industries with a high concentration of female labour, such as textiles, garments, embroidery, footwear, cabling, ceramics, electrical and electronic equipment and various parts of the food sector;
– toetada tekstiilisektorit kui tootlikku majandusharu ning toetada ühenduse programme, mis soodustavad kaubamärkide loomist, toote päritolutähise kaitset ja ühenduse tööstussektorite, kus enamik töötajatest on naised, toodete edendamist väljaspool liitu, eelkõige ametialastel ja rahvusvahelistel messidel, soodustades naiste tööd ja tagades neile töökoha;
- supporting the textile sector as a productive branch and supporting Community programmes that encourage the creation of trade marks, the protection of designations of origin and the external promotion of Community products from industrial sectors where women predominate, in particular at professional and international trade fairs, thereby promoting women’s work and guaranteeing their employment;
– pöörata erilist tähelepanu võetavatele meetmetele, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames, et arvestada iga sektori spetsiifilise konteksti ja tunnusjoontega, iga sektori ees seisvate võimaluste ja väljakutsetega ning raskustega, millega liikmesriigid kokku puutuvad, eriti naiste töö ja nende õiguste valdkonnas.
- paying attention to the measures to be taken, particularly in the WTO, to take account of the context and specific characteristics of each sector, the opportunities and challenges facing them and the difficulties encountered by each Member State, specifically as regards women’s employment and women’s rights.
Vastuvõetud tekstid, 20.6.2007, P6_TA(2007)0269 .
Texts adopted, 20.6.2007, P6_TA(2007)0269 . ;