natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13% 27 ELi liikmesriikide metsaaladest on ELi linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi kohaselt nimetatud Natura 2000 aladeks.
13% of the forest zone of the 27 EU member states is designated as Natura 2000 sites, under EU Birds and Habitats directive.
Natura 2000 moodustab paindliku raamistiku, mille kohaselt peavad liikmesriigid sõnastama looduskaitse eesmärgid ning kaitsma ja haldama alasid niimoodi, et liigid ja elupaigad, mille jaoks need alad on määratud, taastatakse ja säilib nende soodne kaitsestaatus.
Natura 2000 provides a flexible framework which asks Member States to formulate conservation objectives, and protect and manage the sites in a way that restores or maintains the favourable conservation status of the species and habitats for which the sites are designated.
Põlislooduse valdkonnas ei ole vaja uusi õigusakte koostada, kuid vägagi soovitatav on pöörata põlisloodusaladele erilist tähelepanu ja määrata nendele aladele lisakaitse Natura 2000 raames.
There is no need for a new legislation concerning Wilderness, but it is highly recommended to give a special role and extra protection for Wilderness zones inside Natura 2000.
Euroopa Komisjon peaks sel põhjusel töötama välja asjakohased soovitused, mis suunaksid ELi liikmesriike leidma parimaid viise praeguste ja tulevaste põlisloodusalade ja nende loomulike protsesside kaitse tagamiseks, mis tõenäoliselt toimub juba Natura 2000 raames.
That's why European Commission should develop appropriate recommendations that provide guidance to the EU Member States on best ways of ensuring the protection of present and potential wilderness or wildlands and their natural processes, which are likely covered by the Natura 2000.
Soovitused peaksid sisaldama järgmist: põlislooduse mõiste määratlus Euroopa Parlamendi jaoks, Euroopa viimaste põlisloodusalade kaardistamine, et teada saada seni puutumatute alade (jagatud suurte elupaikade tüüpideks: metsa-, magevee-, merealad) jaotust ja praegust ulatust, uurimuse alustamine põlislooduse kaitse olulisuse ja eeliste kohta, põlisloodust käsitlevate suuniste, sealhulgas Euroopa põlislooduse strateegia välja töötamine võrgustiku Natura 2000 jaoks.
This should include: definition of wilderness for European Parliament, mapping of Europe's last wilderness area, because we shall know the distribution and the current cover of still untouched area (divided in major habitats types: forest, freshwater and marine wilderness areas), establishment of a study on the value / benefits of wilderness protection, development of wilderness guidelines for the Natura 2000 network, including an European wilderness strategy.
Toetust tuleks anda killustatuse vähendamiseks, alade uuesti metsikuks muutmise hoolikaks haldamiseks, hüvitusmehhanismide ja -programmide väljatöötamiseks, teadlikkuse tõstmiseks, turismipakettide arendamiseks, haldamise tulemuslikkuse hindamiseks ja parandamiseks.
Funding should be allocated for reducing fragmentation, careful management of re-wilding areas, development of compensation mechanism and programmes, awareness, building interpretation, tourism packages, measuring and improving management effectiveness.
Põhiõiguste olukord Euroopa Liidus 2004–2008
on the situation of fundamental rights in the European Union 2004-2008
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
MOTION FOR A EUROPEN PARLIAMENT RESOLUTION..................................................3
kultuuri- ja hariduskomisjonI ARVAMUS............................................................29
OPINION OF THE COMMITTEE ON CULTURE AND EDUCATION................................29
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
MOTION FOR A EUROPEN PARLIAMENT RESOLUTION
põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008
on the situation of fundamental rights in the European Union 2004‑2008
– võttes arvesse 7. detsembri 2007. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat („harta”), mis võeti vastu 12. detsembril 2007;
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union (the Charter) of 7 December 2000, as adopted on 12 December 2007,
– võttes arvesse eesmärke kujundada liidust vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala ning rakendada Euroopa Liidu lepingu artiklites 6 ja 7 sätestatud vabaduse, demokraatia, põhivabaduste austamise ja õigusriigi põhimõtteid;
– having regard to the objectives of making the Union an area of freedom, security and justice and of implementing the principles of liberty, democracy and respect for fundamental rights and the rule of law, as set out in Articles 6 and 7 of the Treaty on European Union (EU),
– võttes arvesse uuendusi, millega nõusolekut märkisid liikmesriikide valitsused 13. detsembril 2007 Lissaboni lepingule alla kirjutades ning mille seas on olulisel kohal harta muutmine õiguslikult siduvaks ning kohustus ühineda Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga;
– having regard to the innovations to which the governments of the Member States gave their agreement on 13 December 2007 by signing the Lisbon Treaty, the most significant of which are the conferral of binding legal status on the Charter and the requirement to accede to the European Convention on the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (the ECHR),
– võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust,
– having regard to Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin
– võttes arvesse põhiõiguste ameti, Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse ning asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide aruandeid;
– having regard to the reports of the Agency, the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia and the non-governmental organisations (NGOs) concerned,
– võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid;
– having regard to the decisions of the Court of Justice of the European Communities (ECJ) and of the European Court of Human Rights,
– võttes arvesse Euroopa Liidu sõltumatute ekspertide võrgustiku koostatud iga-aastaseid aruandeid põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus;
– having regard to the annual reports on fundamental rights in the European Union drawn up by the European Union’s network of independent experts,
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu organite aruandeid, eelkõige Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee ja inimõiguste voliniku aruandeid inimõiguste olukorra kohta;
– having regard to the reports by the bodies of the Council of Europe, in particular the reports on the human rights situation drawn up by the Parliamentary Assembly and the Commissioner for Human Rights,
– võttes arvesse oma aruandeid ebaseaduslike sisserändajate kinnipidamiskeskustesse tehtud külastuste kohta;
– having regard to its reports on visits to detention centres for immigrants in an irregular situation,
– võttes arvesse oma resolutsioone põhiõiguste ja inimõiguste valdkonnas;
– having regard to its resolutions on fundamental rights and human rights,
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni poolt käesoleva resolutsiooni ettevalmistamise käigus korraldatud avalikke kohtumisi ja mõttevahetusi, eelkõige 8. oktoobril 2007 toimunud kohtumist konstitutsioonikohtute ja ülemkohtute kohtunikega, 19. mail 2008 toimunud kohtumist Euroopa Nõukogu inimõiguste volinikuga ja 6. oktoobril 2008 toimunud kohtumist valitsusväliste organisatsioonide esindajatega;
– having regard to the series of public meetings and exchanges of views organised in preparation for the drafting of this resolution by its Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, in particular those held on 8 October 2007 with constitutional and supreme court judges, on 19 May 2008 with the Council of Europe’s Commissioner for Human Rights and on 6 October 2008 with representatives of non-governmental organisations,
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust ( A6‑0479/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Culture ( A6-0479/2008 ),
A. arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 kohaselt on liit rajatud ühistele väärtustele ja põhiõiguste austamisele, nagu need on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest;
A. whereas Article 6 of the EU Treaty states that the European Union is based on a community of values and on respect for fundamental rights, as guaranteed by the ECHR and as they result from the constitutional traditions common to the Member States,
B. arvestades, et Euroopa Parlament liidu kodanike otse valitud esindajana ja nende õiguste tagajana on veendunud, et tal on suur vastutus nende põhimõtete rakendamisel, eelkõige tulenevalt asjaolust, et praeguste asutamislepingute tingimustes on üksisiku õigus esitada kaebus ühenduse kohtutele ja Euroopa Ombudsmanile väga piiratud;
B. whereas Parliament, as the directly elected representative of the citizens of the Union and guarantor of their rights, believes that it has a clear responsibility to uphold these principles, in particular as the Treaties in their current form greatly restrict the individual’s right to bring actions before the Community courts and the European Ombudsman,
C. arvestades, et kindla menetluse kehtestamine selleks, et kontrollida õigusakti ettepanekute kooskõla hartaga, on üks harta vastuvõtmisest 7. detsembril 2000 tulenevaid vajadusi, mida komisjon on tunnistanud, võttes 2001. aastal vastu sellekohased sätted, ja mida Euroopa Parlament on komisjonile ka meelde tuletanud 15. märtsil 2007. aastal vastu võetud resolutsioonis harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes ning selle korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika kohta;
C. whereas the introduction of a procedure for monitoring the compatibility of legislative proposals with the Charter is an inevitable consequence of its adoption on 7 December 2000, as the Commission acknowledged when adopting corresponding provisions in 2001 and as Parliament pointed out when adopting its resolution of 15 March 2007 on compliance with the Charter in the Commission’s legislative proposals: methodology for systematic and rigorous monitoring,
D. arvestades, et ratifitseerimiseks esitatud Lissaboni lepingus viidatakse otseselt hartale ning antakse sellele aluslepingutega võrdväärne õigusjõud;
D. whereas the Lisbon Treaty, which is currently undergoing ratification, makes explicit reference to the Charter and confers on it the same legal value as the Treaties,
E. arvestades, et kui harta lisatakse liidu esmasesse õigusse, siis omandavad selles määratletud õigused siduva jõu teisese õiguse kaudu, millega neid õigusi rakendatakse;
E. whereas, should the Charter be incorporated into Union primary law, the rights defined therein will acquire binding force by means of the secondary law implementing them,
F. arvestades, et õiguslikust staatusest sõltumata on harta aastatega kujunenud Euroopa kohtute, sealhulgas Euroopa Esimese Astme Kohtu, Euroopa Kohtu, Euroopa Inimõiguste Kohtu ja mitmete konstitutsioonikohtute jaoks inspiratsiooniallikaks kohtupraktikas;
F. whereas, irrespective of its legal status, the Charter has over the years become a source of inspiration in the case-law of the European courts, such as the Court of First Instance (CFI) and the ECJ, the European Court of Human Rights and many constitutional courts,
G. arvestades, et tõelise põhiõiguste kultuuri loomine ELis eeldab põhiõiguste üldise järelevalvesüsteemi väljatöötamist, mis hõlmaks ka nõukogu ja valitsustevahelise koostöö osana vastuvõetud otsuseid, kuivõrd põhiõiguste kaitse ei tähenda ainult formaalset reeglite järgimist, vaid ennekõike põhiõiguste aktiivset edendamist ja sekkumist juhul, kui liikmesriigid põhiõigusi rikuvad või neid mitterahuldavalt jõustavad,
G. whereas the establishment of a genuine ‘culture of fundamental rights’ in the Union calls for the development of a comprehensive system for monitoring the application of those rights, encompassing the Council and decisions taken as part of intergovernmental cooperation, in that the protection of fundamental rights does not consist solely of formal compliance with rules, but above all of their active promotion and of intervention in cases where Member States violate fundamental rights or enforce them unsatisfactorily,
7. väljendab heameelt harta artikli 53 üle, mis võimaldab Euroopa Kohtul süvendada põhiõiguste alast kohtupraktikat, luues neile juriidilise aluse, mis on ELi õiguse arengu seisukohast väga oluline;
Welcomes Article 53 of the Charter, which will enable the ECJ to develop its case-law on fundamental rights, thereby giving them a basis in law which is vitally important in the context of the development of EU law;
Üldised soovitused
General recommendations
12. palub komisjonil ja nõukogul kasutada heastavates meetmetes või ennetavas õiguslikus raamistikus teavet, mis on olemas tänu järelevalvele, mida teostavad Euroopa Liidus põhiõiguste amet, Euroopa Nõukogu, ÜRO kontrolliorganid, riikide inimõigustega tegelevad instituudid ja valitsusvälised organisatsioonid;
Calls on the Commission and the Council to use the information available as a result of the monitoring carried out within the European Union by the Agency, the Council of Europe, United Nations monitoring bodies, national human rights institutions and NGOs and to translate that information into corrective measures or a preventive legal framework;
17. nõuab tungivalt, et nõukogu muudaks oma ajutise põhiõiguste ja kodakondsuse töörühma alaliseks töörühmaks, mis töötaks paralleelselt inimõiguste töörühmaga (COHOM), ning palub, et komisjon määraks inimõiguste ja põhivabaduste portfelli üheleainsale volinikule;
Urges the Council to transform its ad hoc working party on fundamental rights and citizenship into a standing working party, which would work in tandem with the Working Party on Human Rights (COHOM), and calls on the Commission to allocate the human rights and fundamental freedoms portfolio to a single Commissioner;
Koostöö Euroopa Nõukoguga ning põhiõiguste kaitsmisega tegelevate muude rahvusvaheliste institutsioonide ja organisatsioonidega
Cooperation with the Council of Europe and the other international institutions and organisations responsible for the protection of fundamental rights
25. nõuab tungivalt, et Euroopa Liit sõlmiks koostöölepingud inimõiguste kaitsmisega tegelevate rahvusvaheliste institutsioonide ja organisatsioonidega, eelkõige ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroo ja muude selles valdkonnas tegevate ÜRO organitega, samuti Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste bürooga (ODIHR) ning OSCE rahvusvähemuste ülemkomissariga;
Urges the European Union to conclude cooperation agreements with the international institutions and organisations responsible for the protection of fundamental rights, and in particular with the Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights and the other UN bodies which play a role in that area and with the Office for Democratic Institutions and Human Rights and the High Commissioner on National Minorities of the Organization for Security and Cooperation in Europe;
Inimõigused, vabadus, turvalisus ja õigus
Human rights, freedom, security and justice
28. rõhutab, et igal vahistatud isikul on õigus kõikidele õiguslikele tagatistele ning vajaduse korral oma päritoluriigi diplomaatilise esinduse abile ja sõltumatu tõlgi kasutamisele;
Emphasises the right of any arrested person to be provided with full legal safeguards and, where appropriate, assistance from the diplomatic representation of the country of which he or she is a national and the services of an independent interpreter;
31. nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid rakendaksid Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2007. aasta resolutsioonis LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise kohta
Strongly urges the EU institutions and the Member States to implement the recommendations contained in its resolution of 14 February 2007 on the alleged use of European countries by the CIA (Central Intelligence Agency) for the transportation and illegal detention of prisoners
Euroopa Põhiõiguste Ameti 2008. aasta aruanne, avaldatud 24. juunil 2008. ;
2008 Annual Report of the European Agency for fundamental rights, published on 24 June 2008. ;
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokoll nr 12, alla kirjutatud 4. novembril 2000. milles sätestatakse üldine diskrimineerimiskeeld ja nähakse ette, et riiklikud asutused ei või mitte kedagi mis tahes põhjusel diskrimineerida; märgib, et selline säte Euroopa Liidu ja Euroopa nõukogu kehtivates õigusaktides praegu puudub;
Protocol No 12 to the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, signed on 4 November 2000. to the ECHR, given that it provides for a general ban on all forms of discrimination, guaranteeing that nobody will be discriminated against for any reason whatsoever by any public authority; notes that such a provision is currently absent from the legal acts in force of both the European Union and the Council of Europe;
39. palub komisjonil kaasata põhiõiguste amet ühenduse diskrimineerimisvastasesse õigusloomeprotsessi, et amet saaks täita olulist rolli täiendavate õigusaktide koostamisel vajaliku ajakohase ja täpse teabe regulaarse allikana ning tema arvamust küsitaks õigusakti eelnõu koostamise ettevalmistavas etapis;
Calls on the Commission to involve the Agency in the Community’s legislative process on anti-discrimination so as to allow it to play a significant role as a regular source of up-to-date and detailed information of relevance for drafting further legislation, consulting it at the preparatory stage in the process of drawing up draft legislation;
11522/2007 - C6-0246/2007 - 2001/0270(CNS) . vastavalt 2007. aasta detsembri poliitilisele kokkuleppele; osutab oma 29. novembri 2007. aasta arvamusele,
11522/2007 - C6-0246/2007 - 2001/0270(CNS) . further to the political agreement of December 2007; points to its opinion of 29 November 2007
A6-0444/2007 . milles pooldati ettepanekut; palub komisjonil pärast põhiõiguste ametiga konsulteerimist esitada samalaadne õigusakti ettepanek homofoobia vastu võitlemise kohta;
A6-0444/2007 . , which endorsed the proposal; calls on the Commission, after consulting the Agency, to propose similar legislation to combat homophobia;
48. rõhutab piirkondlike ja vähemuskeelte kaitsmise ja edendamise tähtsust, märkides, et õigus kõnelda ja saada haridust oma emakeeles on üks peamisi põhiõigusi; ning tervitab liikmesriikide meetmeid kultuuride- ja religioonidevahelise dialoogi toetuseks, mis on oluline selleks, et kultuurilised ja religioossed vähemused saaksid täielikult kasutada oma õigusi;
Underlines the importance of protecting and promoting regional or minority languages, noting that the right to speak and to be educated in one's mother tongue is one of the most basic fundamental rights; and welcomes Member State activities on endorsement of intercultural and interreligious dialogue, which is vital for full enjoyment of the rights of cultural and religious minorities;
50. rõhutab, et ELi mitmekeelsuse poliitika peaks kaitsma ja edendama piirkondlikke ja vähemuskeeli sihipärase rahastamise ja elukestva õppe programmiga paralleelsete eriprogrammide kaudu;
Stresses that the EU’s multilingualism policy should protect and promote regional and minority languages by targeted funding and specific programmes alongside the Lifelong Learning Programme;
54. taunib asjaolu, et puudub spetsiaalselt romide diskrimineerimise vastu suunatud ELi üldine ja integreeritud poliitika romide jaoks prioriteetsetele probleemidele lahenduste leidmiseks, nagu see toimub mitmete inimõiguste austamise järelevalvemehhanismide puhul, sealhulgas ühinemiseelse hindamise kaudu, mida viib läbi komisjon, ning Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste ja põhiõiguste ameti aruannete kaudu; kinnitab, et tegemist on ühe suurema ja keerukama küsimusega inimõiguste valdkonnas, mille lahendamine on liidu kollektiivne ülesanne ning millega tuleb otsustavalt tegeleda;
Deplores the lack of a global and integrated EU policy specifically targeting discrimination against the Roma in order to deal with the priority problems which they are encountering, as recorded by a number of mechanisms for verifying human rights compliance, including the Commission’s pre-accession assessment, the judgments of the European Court of Human Rights and the Agency’s reports; asserts that it is the collective responsibility of the Union to provide a response to these problems, which constitute one of the most far-reaching and complex human rights issues and that it must resolutely tackle it;
– romide segregatsioon eluasemega kindlustamisel, inimõiguste rikkumine, nagu sundväljatõstmine, ning tõrjutus tööhõives, riiklikus haridus- ja tervishoiusüsteemis, mille kõrvaldamiseks jõustatakse diskrimineerimisvastaseid õigusakte ning töötatakse välja poliitika, mis tegeleks töötuse kõrge tasemega;
– segregation of the Roma as regards access to housing, human rights violations such as forced evictions and their exclusion from employment and public education and health care, by enforcing anti-discrimination laws and developing policies to address high levels of unemployment;
– romide õiguste sage piiramine ametiasutuste poolt ja nende poliitiline alaesindatus;
– frequent denial of their rights by public authorities and their political under‑representation;
– laialt levinud romivastased mõtteavaldused, väga ebapiisavad tagatised rassilise diskrimineerimise vastu kohalikul tasandil ja liiga vähe asjakohaseid integratsiooniprogramme; jõhker diskrimineerimine tervishoius, sealhulgas sundsteriliseerimine, segregatsioon ning piisava teabe puudumine pereplaneerimise kohta;
– widespread anti-Romani sentiments, the very inadequate guarantees against racial discrimination at local level and too few appropriate integration programmes; blatant discrimination in health care, including forced sterilisation, and segregation, a lack of appropriate information on family planning;
– diskrimineerimine politsei poolt; rassilise profiili koostamine politsei poolt (sealhulgas sõrmejälgede võtmise või muul viisil andmete kogumise teel) ning politsei laialdane otsustusõigus, sealhulgas ebaproportsionaalsed pistelised kontrollid, mis näitab tungivat vajadust koolitus- ja teadlikkuse tõstmise programmide järele politseipoolse mittediskrimineerimise kohta, mis praegu praktiliselt puuduvad;
– discrimination by the police; the police’s racial profiling (– inter alia by taking fingerprints or other forms of data collection), and their wide discretionary powers including disproportionate random checks, which highlights the urgent need for training and awareness‑raising programmes on non-discrimination by the police, at present largely non-existent;
– mitmekordse diskrimineerimise ohvriks olevate romi naiste eriti suur haavatavus;
– the particularly vulnerable situation of Romani women, who are subject to multiple discrimination;
Võrdsed võimalused
Equal opportunities
57. kutsub liikmesriike ja ELi üles tõhusate meetmete abil võitlema naiste otsese ja kaudse diskrimineerimisega kõigil elualadel (sealhulgas abielu-, partnerlus- ja muudes peresuhetes) ning mitmekordse diskrimineerimisega (nii soo alusel kui ka samal ajal muudel põhjustel);
Calls on Member States and the EU to combat through efficient measures direct and indirect discrimination against women in all spheres (including marriage, partnership and other family relations) and multiple discrimination (taking place on the ground of sex and at the same time on another ground);
ÜRO deklaratsioon naistevastase vägivalla likvideerimise kohta, vastu võetud 20. detsembril 1993. :
United Nations Declaration on the Elimination of Violence against Women, adopted 20 December 1993. ;