natgillin/translations-raw huggingface dataset:
November: Euroopa Ülemkogu uue eesistuja valimine.
November: Election of the new President of the European Council
Tuletagem meelde, et Euroopa Parlament väljendas ühes resolutsioonis
We should recall that Parliament has asked in a resolution
Resolutsioon Euroopa Komisjoni heakskiitmise suuniste kohta (artikkel 3), hääletatud 11.12.2005 hr Duffi raporti põhjal. vajadust tõsta valimiskuupäev ühe kuu võrra ettepoole ehk mai keskpaika, et eespool välja pakutud menetlust lihtsustada.
Resolution on guidelines for the approval of the Commission (Paragraph 3), adopted on 11 December 2005 on the basis of the report by Andrew Duff. for the date of the elections to be brought forward by a month, i.e. to mid-May, in order to facilitate the procedure suggested above.
Sellisel juhul jääks rohkem aega nõupidamisteks komisjoni presidendi valimiseks valmistumisel.
This would leave more time for consultations in preparation for the election of the President of the Commission.
Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu peavad sõlmima kokkuleppe ametisse nimetamiste ajakava ja menetluse suhtes.
An agreement should be concluded between the European Parliament and the European Council on the timetable and procedure for appointments.
Euroopa Parlament võiks teha ettepaneku korraldada Euroopa Parlamendi valimisi, nagu eespool välja pakutud.
Parliament might suggest that the process could kick off with the EP elections, as proposed above.
Euroopa Liidu lepingu artiklis 17 on sätestatud, et komisjoni presidendi valib Euroopa Parlament.
Article 17 TEU states that the Commission President shall be elected by the European Parliament.
Tema kandidatuuri esitab Euroopa Ülemkogu „võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimisi ja pärast asjakohaste konsultatsioonide pidamist.”
Nominations are made by the European Council 'taking into account the elections to the European Parliament and after having held the appropriate consultations'.
Lepingus ei räägita seega ametlikust nõupidamisest parlamendiga.
The Treaty, correctly, does not refer to a formal consultation of Parliament.
11. deklaratsioonis osutatakse aga selgelt, et Euroopa Parlament on asjaga seotud: „Euroopa Parlamendil ja Euroopa Ülemkogul on ühine vastutus Euroopa Komisjoni presidendi valimisteni viiva protsessi sujuva kulgemise eest.
Declaration 11 nonetheless makes it clear that Parliament has to be involved: 'the European Parliament and the European Council are jointly responsible for the smooth running of the process leading to the election of the President of the European Commission.
Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu võiksid kokku leppida järgmise korra.
Parliament and the European Council could agree on the following procedure.
Euroopa Ülemkogu kohtub Euroopa Parlamendist ametist lahkuva presidendi ja eraldi iga fraktsiooni esimehega (keda võib saata partei esimees või piiratud delegatsioon).
The European Council would meet with the outgoing President of Parliament and, separately, each of the political group chairmen (accompanied or not by the president of the party concerned or a small delegation).
Kõnealune nõupidamine toimub kolmandal nädalal pärast valimisi, võimaldades fraktsioonidel esimese kahe nädala jooksul organiseeruda.
These consultations would take place three weeks after the elections, thus enabling the groups to organise themselves over the first two weeks.
Euroopa Ülemkogu võiks volitada oma presidendi nõupidamisi läbi viima ja Euroopa Ülemkogule aruannet esitama.
The European Council could mandate its President to carry out the consultations and report back to it.
Sellise menetluse puhul välditakse Euroopa Parlamendi ametliku seisukoha võtmist, mis ei ole lepinguga kooskõlas, kuid võimaldatakse Euroopa Ülemkogul saada täielikku teavet fraktsioonide positsiooni kohta parlamendis.
This procedure would avoid Parliament having to take a formal position (which would be contrary to the Treaty), while allowing the European Council to be fully informed on the positions of the political groups in Parliament.
Selline menetlus toimub suhteliselt lühikese aja jooksul.
This procedure would have to be undertaken under severe time constraints.
Juhul kui Euroopa Parlamendi valimised toimuksid parlamendi soovi kohaselt mai keskel – mitte juuni keskel nagu praegu –, ei oleks menetluse ajakava sedavõrd tihe.
Obviously, should the European Parliament elections take place, as Parliament would like them to, in mid-May (rather than mid-June as is now the case), the timetable for the procedure would be less tight.
Meenutame, et pärast seda, kui avaldati Duffi raport Euroopa Komisjoni heakskiitmise suuniste kohta,
It is to be borne in mind that, following the Duff report
A6–0179/2005 , Raport Euroopa Komisjoni heakskiitmise suuniste kohta (7. juuni 2005, Andrew Duff). muudeti Euroopa Parlamendi kodukorda Euroopa Komisjoni heakskiitmise osas
A6 - 0179/2005: Report on guidelines for the approval of the European Commission (7 June 2005, Andrew Duff). on guidelines for the approval of the European Commission, Parliament's Rules of Procedure with respect to the approval of the Commission have been amended.
A6–0198/2008 , Raport Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta Euroopa Komisjoni heakskiitmise osas (29. mai 2008). .
A6 - 0198/2008: Report on amendment of Parliament's Rules of Procedure with respect to the approval of the Commission (29 May 2008).
Esimesed ametisse nimetamised
First appointments
Praeguseks on selge, et isegi juhul, kui Iirimaa ratifitseerimismenetlus jõuaks edukalt lõpule, ei toimu see enne 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi.
It is now clear that, even if the ratification process is successfully completed in Ireland, that will not happen before the European elections in June 2009.
Seega ei jõustu Lissaboni leping ka kõige paremate ootuste kohaselt enne 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi, kui parlament saab uue koosseisu.
Hence the Treaty of Lisbon will, at best, not enter into force until after the European elections in June 2009, when the next Parliament is already in place.
Sellega seoses tõstatub muuhulgas küsimus, millised tagajärjed on sel asjaolul Euroopa Parlamendi enda ning järgmise Euroopa Komisjoni ametissenimetamise jaoks.
Amongst the issues which this raises are its implications for Parliament itself and for the appointment of the next Commission.
2008. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldused ratifitseerimismenetluse jätkamise kohta Iirimaal sisaldavad uusi pidepunkte, mis lubavad eeldada, et üleminek, mis tipneks Lissaboni lepingu võimaliku jõustumisega, võib toimuda käesoleva aasta lõpul või 2010. aasta alguskuudel.
The conclusions of the December 2008 European Council on resumption of the ratification process in Ireland have provided new points of reference, in the light of which the transition can be reconsidered with a view to the Treaty of Lisbon probably entering into force towards the end of this year or right at the start of 2010.
Euroopa Parlamenti puudutavad küsimused
European Parliament
Raportis Euroopa Parlamendi koosseisu küsimust põhimõtteliselt ei käsitleta.
This report does not, in principle, deal with the composition of the European Parliament.
Samas tuleks kiiresti kontrollida, kas 2008. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldustes arvestatakse Lamassoure-Séverini raportis väljendatud Euroopa Parlamendi seisukohta.
However, it is worth considering briefly whether the position defined by Parliament in the Lamassoure-Severin report has been taken into account in the conclusions of the December 2008 European Council.
Meenutagem, et Lissaboni Euroopa Ülemkogu kinnitas parlamendi raportis tehtud poliitilise ettepaneku lisada parlamendi koosseisu vaid üks liige („… seitsesada viiskümmend pluss president …”
It should be borne in mind that, with the sole addition of one Member (750, plus the President
Igast liikmesriigist on vähemalt kuus parlamendiliiget ja ühelgi liikmesriigil ei saa olla rohkem kui üheksakümmend kuus parlamendiliiget, kusjuures parlamendikohtade jagamiseks kasutatakse kahaneva proportsionaalsuse põhimõtet. ).
With a maximum of 96 and a minimum of 6 per Member State, the distribution of seats between Member States being based on 'degressive proportionality'. ), the Lisbon European Council had confirmed the European Parliament’s political proposal in that report.
On loogiliselt arusaadav, et Euroopa Ülemkogu otsustas, et valimised peavad toimuma Nice’i lepingus sätestatud korra alusel (millega nähakse ette 736 parlamendiliiget, maksimaalse liikmete arvuga Saksamaal – 96 liiget ja kõige väiksemaga Maltal – 5 liiget).
Logically, the European Council notes that the elections will in any event have to be conducted in accordance with the Nice system (which provides for 736 Members, with a maximum of 99 for Germany and a minimum of five for Malta).
See tähendab, et kui alusleping jõustub veidi pärast valimisi, tuleks teatavate liikmesriikide parlamendiliikmete arvu vastavalt Euroopa Parlamendi tehtud ettepanekule suurendada
That means that, if the Treaty enters into force some time after the elections, the number of Members for certain Member States will need to be increased in accordance with the European Parliament’s proposal
A6–0351/2007 , Raport Euroopa Parlamendi koosseisu kohta (3. oktoober 2007, Alain Lamassoure – Adrien Severin). .
A6 - 0351/2007: Report on the composition of the European Parliament (3 October 2007, Alain Lamassoure and Adrien Severin). .
Samas ei ole võimalik enne uue parlamendi ametiaja lõppemist vähendada Saksamaa parlamendikohtade arvu.
However, it will not be possible to reduce the number of German Members during the term of office.
Seega on ainus mõistlik lahendus Euroopa Ülemkogu pakutud võimalus, mille korral lubatakse ajutiselt (kuni 2014.aasta Euroopa Parlamendi valimisteni) suurendada Euroopa Parlamendi liikmete arvu kolme liikme võrra, st 754 liikmeni.
Hence the only reasonable solution is the one specified by the European Council, i.e. that the number of Members is to be provisionally increased (until the 2014 elections) to 754 (+3).
Seda on võimalik teha näiteks protokollile üleminekusätte lisamisega, mille ratifitseerimine ei tohiks tekitada probleeme
That could be done, for example, by incorporating in a protocol a transitional rule whose ratification should not present any problems
Teatavate Euroopa riigijuhtide, teiste seas president Sarkozy avalikes sõnavõttudes on esitatud võimalus, et ratifitseerimine võiks toimuda samaaegselt Horvaatia ühinemislepingu allakirjutamisega.
Public statements by certain European leaders, including President Sarkozy, suggest the possibility of doing so when the treaty for the accession of Croatia is signed.
See võimalus võib osutuda sobivaks juhul, kui ühinemislepingu allakirjutamine ja ratifitseerimine toimub õigeaegselt, et Euroopa Parlamendi koosseisu oleks võimalik kohandada Lissaboni lepingu jõustumisele piisavalt lähedasel kuupäeval.
That might be possible if the Treaty were signed and ratified in time for the composition of the European Parliament to be adapted on a date close to that on which the Treaty of Lisbon entered into force.
Samas tuleks kohandamisel arvesse võtta Horvaatiale eraldatavate parlamendikohtade lisandumist, mille tulemusena ületab parlamendiliikmete arv juba 2009.–2014. aasta kooseisu jooksul 754 liikme piiri.
However, such an adaptation would then have to be coupled with the addition of the number of Members to be allocated to Croatia, which would increase the number of Members of the European Parliament to over 754, even during the 2009-2014 parliamentary term.
Selline olukord on mõeldav juhul, kui Euroopa Parlamendiga saavutatakse mitteametlik poliitiline kokkulepe (nagu see toimus enne Lissaboni lepingu vastuvõtmist), pidades silmas asjaolu, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist peab Euroopa Parlament ise, omaenda ettepanekul ja Euroopa Ülemkogu heakskiidul otsustama Euroopa Parlamendi koosseisu üle ja eeskätt parlamendikohtade uue jagunemise üle, nii et 2014. aasta valimisteks jõutaks uuesti 751 parlamendiliikmeni vastavalt Lissaboni lepingus sätestatud põhimõtetele ja menetlusele. .
That might be conceivable, on condition that a political agreement had informally been secured with the European Parliament (as was done before the adoption of the Treaty of Lisbon), bearing in mind that, after the entry into force of the Treaty of Lisbon, it will be for the European Parliament, on its own initiative and with the approval of the European Council, to decide on the composition of the European Parliament, and in particular to decide on a redistribution in order to revert to 751 by the 2014 elections, in accordance with the principles and procedure laid down in the Treaty of Lisbon. .
Seega tuleks näha ette kolm etappi.
A three-stage approach could be considered.
Euroopa Parlamendi valimiste ja Lissaboni lepingu jõustumise vahelisel ajavahemikul oleksid täiendavalt valitud parlamendiliikmed nn virtuaalsed liikmed.
Between the European elections and the entry into force of the Treaty of Lisbon, these additional elected representatives would be virtual Members.
Lepingu ratifitseerimise korral saaksid neist hääletamisõiguseta vaatlejad, kuni ratifitseeritakse üleminekusätted, mis lubavad suurendada paralamendiliikmete üldarvu.
Once the Treaty was ratified they could become observers without voting rights, pending ratification of the transitional instrument permitting the total number of Members to be increased.
Seega saavad täiendavalt valitud parlamendiliikmed täisliikmeteks alles pärast esmaste õigusaktide muutmist.
The additional representatives would therefore only become full Members once the amendment to primary law had been adopted.
Komisjoni ametissenimetamist puudutavad küsimused
Procedure for appointment of the Commission
2008. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu otsustas, et tulevase Euroopa Komisjoni, eeskätt komisjoni presidendi ametissenimetamise menetlus käivitatakse kohe pärast 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi.
The conclusions of the European Council of December 2008 stated that the procedure for appointing the future Commission, in particular the appointment of its President, would be started without delay after the election of the European Parliament in June 2009.
Põhimõtteliselt tähendab see, et tulevase Euroopa Komisjoni ametissenimetamise menetlus toimub vastavalt Nice’i lepingule.
In principle, that means that the procedure for appointing the future Commission would be commenced in accordance with the provisions of the Treaty of Nice.
Kuivõrd 2008. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu otsuses mainitakse sõnaselgelt vaid komisjoni presidendi ametissenimetamist, kerkib küsimus, kas Euroopa Ülemkogu soov on viia kogu menetlus läbi samade eeskirjade kohaselt.
Since the decision of the European Council of December 2008 only refers explicitly to the appointment of the President of the Commission, the question arises as to whether it is the intention of the European Council that the whole procedure should be conducted according to the same rules.
Seetõttu tuleb jõuda selgusele selles, kuidas korraldada tulevase Euroopa Komisjoni ametissenimetamise menetlus, pidades eeskätt silmas menetluse eri etappide ajakava ja mitmesuguseid kaasnevaid toiminguid – ehk kas lähtuda Nice’i või Lissaboni lepingust.
Clarification is therefore needed as to how the procedure for the appointment of the next Commission is to be conducted, particularly in the light of the calendar and the different implications of the various phases of the procedure, in accordance with the Treaty of Nice or the Treaty of Lisbon.
Kui tulevase Euroopa Komisjoni ametissenimetamise ja eeskätt komisjoni presidendi ametissenimetamise menetlus käivitatakse vahetult pärast 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi, algab menetlus perioodil, kui Lissaboni lepingut ei ole veel ratifitseeritud – samas on Lissaboni lepingus Euroopa Parlamendi rolli komisjoni presidendi ametissenimetamise menetluses oluliselt suurendatud.
If the process of appointing the next Commission, particularly as regards the appointment of its President, is initiated without delay after the European Parliament elections in June 2009, the process will be starting at a time when the Treaty of Lisbon has not yet been ratified; in practice, the powers of the European Parliament in the process for the appointment of the Commission President are considerably strengthened by the Treaty of Lisbon.
Seetõttu peab Euroopa Parlament hoolega jälgima, et tema eesõigusi ei seataks kahtluse alla ning et ei tekiks olukorda, kus Nice’i lepingu kohaselt ametissenimetatud presidendil on Lissaboni lepinguga ettenähtud volitused.
Parliament therefore needs to take particular care to ensure that its prerogatives are not called into question and that a situation is not reached in which a President is appointed 'in accordance with the Nice procedure' to exercise powers 'in accordance with the Lisbon procedure'.
Kui Euroopa Ülemkogu jääb oma 2008. aasta detsembris tehtud otsuse juurde, peab Euroopa Parlament nõudma, et riigi- ja valitsusjuhid võtaksid (mitteametlikult) arvesse Lissaboni lepinguga Euroopa Parlamendile antavaid uusi volitusi seoses komisjoni presidendi ametissenimetamisega.
If the European Council adheres to its decision of December 2008, the European Parliament must insist that the Heads of State and Government (informally) take account of the new powers acquired by Parliament under the Treaty of Lisbon in respect of the appointment of the Commission President.
Eeskätt tuleks arvesse võtta valimistulemusi ja käivitada tuleks konsultatsioonid Euroopa Parlamendis esindatud peamiste poliitiliste jõududega.
In particular, the election results must be taken into account and consultations held with the main political groups represented in the European Parliament.
Kui Euroopa Ülemkogu kavatseb sel viisil toimida, peab ta pärast Euroopa Parlamendi valimisi nägema ette piisava ajavaru konsulteerimiseks, enne komisjoni presidendi kandidaadi esitamist.
If the European Council wishes to take such action, it must allow sufficient time for consultation after the European Parliament elections in order to propose to the European Parliament a candidate for President of the Commission.
Sellise menetluse eeliseks on asjaolu, et see on põhijoontes vastavuses Lissaboni lepingus sätestatud uute eeskirjadega, olemata vastuolus kehtiva Nice’i lepinguga
That procedure would have the advantage that it would be substantially consistent with the new rules of the Treaty of Lisbon, without being unlawful according to the Treaty of Nice currently in force.
Tegelikult oleks suuremal või vähemal määral tegemist 2004. aasta stsenaariumi kordamisega, mis mitteametlikult suures osas vastas just vastuvõetud põhiseaduse lepingu sätetele, mis kandusid edasi Lissaboni lepingusse.
In fact, that would more or less be simply a repetition of the 2004 scenario, which already informally corresponded to a large extent to what was advocated in the Constitutional Treaty that had just been concluded and was subsequently confirmed in the Treaty of Lisbon.
See annaks Euroopa Ülemkogule võimaluse väljendada poliitilist tahet võtta arvesse Euroopa valijate soovi.
The European Council would be demonstrating political will by showing a willingness to take account of the wishes of the European electorate.
Liiatigi ei tohi unustada, et isegi juhul, kui ei ole ette nähtud, et Euroopa Komisjoni presidendi valib Euroopa Parlament, on juba Nice’i lepingus sätestatud, et parlament kinnitab Euroopa Ülemkogu esitatud kandidaadi, ning parlamendi otsus ei ole mitte üksnes poliitiline vaid ka õiguslikult siduv.
Meanwhile, it must not be forgotten that, even without providing for the President of the Commission to be elected by the European Parliament, the Treaty of Nice already stipulates that the candidate nominated by the European Council is to be approved by the European Parliament, whose decision is not only political but also legally binding.
Ühe olulise erinevusega – kui Lissaboni lepingus nõutakse presidendi valimiseks absoluutset häälteenamust, siis Nice’i lepingu kohaselt piisab kvalifitseeritud häälteenamusest.
There is an important difference, however: whereas the Treaty of Lisbon requires an absolute majority for that person's election, according to the Treaty of Nice, approval requires only a simple majority.
Eeldusel, et Iirimaa ratifitseerib uue rahvahääletuse tulemusena Lissaboni lepingu, tekib kahtlusi uue komisjon ametissenimetamisel Nice’i lepingu alusel.
If the Irish ratify the Treaty of Lisbon in a further referendum, it does not seem clear that the new Commission is to be appointed in accordance with the Treaty of Nice.
Komisjon peaks saama ametlikult ametisse nimetatud ja asuma tööle pärast Lissaboni lepingu jõustumist ja vastavalt selles lepingus ette nähtud koosseisule ja volitustele.
The Commission would have to be formally appointed and take up office in the configuration and with the competences provided for by the Treaty of Lisbon after it entered into force.
Kõige optimistlikuma variandi kohaselt, mis lähtub sellest, et Iirimaa rahvahääletus toimub hiljemalt 2009. aasta oktoobris, võib uus komisjon asuda ametisse 2010. aasta alguses.
In other words, taking the most optimistic view and assuming that the Irish referendum is held by October 2009 at the latest, at the beginning of 2010.
Kuid Nice’i lepingu kohaselt
In fact, according to the Treaty of Nice
mida on muudetud aktiga Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimuste kohta ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (artikli 45 lõige c). lõpeb praeguse komisjoni ametiaeg 31. oktoobril 2009.
As amended by the Act concerning the conditions of accession of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic and the adjustments to the Treaties on which the European Union is founded (Article 45(c)). , the term of office of the present Commission ends on 31 October 2009.
Ainus võimalus selle sätte muutmiseks oleks esmase õigusakti (protokolli jne) muutmine, mis ei tundu olevat 27 liikmesriigi jaoks esmatähtis.
The only way to alter that arrangement would be to amend primary law (protocol, etc.), which does not appear to be a priority for the 27.
Seevastu, kui uus komisjon ei ole mainitud kuupäevaks ametisse nimetatud, peab olemasolev komisjon jääma ametisse, kuid selle volitusi piiratakse tõenäoliselt üksnes jooksvate küsimuste haldamisega.
If, on the other hand, a new Commission had not yet been appointed by that date, the present Commission would have to remain in office, but its powers would then, in all probability, have to be confined to the administration of current business.
Võib ette näha, et selline olukord saab kesta paar nädalat või isegi kuu või kaks, kuid mitte kauem.
It might be possible to allow that situation to continue for a few weeks or even a month or two, but not longer.
Sellises olukorras on uue Euroopa Parlamendi ülesanne hallata võimalikult resultatiivselt koostöös Euroopa Ülemkoguga uue komisjoni ametissenimetamist, et menetluse puhul oleks võetud arvesse komisjoni uut koosseisu ja volitusi ning arvestades Lissaboni lepingus ettenähtud Euroopa Parlamendi uute volitustega.
In those circumstances it will be for the new Parliament to conduct the procedure for appointment of the new Commission as best it can, in consultation with the European Council, to enable it to proceed with due regard to the new configuration and new competences of the Commission and the new powers conferred on the European Parliament by the Treaty of Lisbon.
Samuti tuleb ette näha võimalus, et rahvahääletus ei anna positiivset tulemust ja Lissaboni leping ei saa alates 2010. aasta algusest jõustuda.
It is also necessary to consider the possibility that the referendum will not have a positive outcome and the Treaty of Lisbon cannot enter into force at the beginning of 2010.