natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vastavalt määruses (EÜ) 183/2005 kehtestatud heale valmistamise tavale ei tohi söödatoorained sisaldada valmistamisprotsessist ja abiainetest pärinevaid keemilisi lisandeid, välja arvatud kui artiklis 25 nimetaud kataloogis on määratud suurim lubatud sisaldus.
Feed materials must, as according to the good manufacturing practices as laid down in Regulation (EC) No 183/2005, be free from chemical impurities resulting from their manufacturing process and from processing aids, unless a specific maximum content is fixed in the Catalogue referred to in Article 25.
Niivõrd kui määruses (EÜ) 183/2005 kehtestatud hea valmistamise tava seda võimaldab, ei tohi söödatoorained sisaldada valmistamisprotsessist ja abiainetest pärinevaid keemilisi lisandeid, välja arvatud kui artiklis 25 nimetatud kataloogis on määratud suurim lubatud sisaldus.
Feed materials must, as far as is possible using the good manufacturing practices as laid down in Regulation (EC) No 183/2005 be free from chemical impurities resulting from their manufacturing process and from processing aids, unless a specific maximum content is fixed in the Catalogue referred to in Article 25.
Lisandite kohta kehtivad tehnilised tingimused peaksid olema kooskõlas määrusega 1831/2003 kehtestatud abiainete mõistega.
Technical provisions governing impurities should be consistent with the definition of processing aids, as laid down in Regulation (EC) No 1831/2003.
Praktikas on võimatu „lisandivabadust” tagada.
In practice, it is impossible to guarantee that feed materials are ‘free from’ any form of contamination.
Järelikult väljub see kehtiva direktiiviga 96/25/EÜ kehtestatud nõuete raamidest.
Accordingly, this goes beyond the scope of the requirements laid down in the current Directive 96/25/EC.
I lisa – punkt 6 – neljas taane
Annex I – point 6 – indent 4
– 14 % muude söötade puhul.
– 14 % in the case of other feed .
– 14 % muude segasöötade puhul.
– 14 % in the case of other compound feedingstuffs.
Niiskussisaldus on oluline segasöötade puhul ja mitte sööda puhul.
The moisture content is relevant for compound feedingstuffs and not for the feed.
Kui üle 14% niiskussisalduse etiketile märkimise nõue kehtib sööda suhtes, oleks põllumajandusettevõtjatele koormav anda teavet koristatud põllumajandustoodete kohta (täisterad, nagu teravili, kaunviljad või rapsiseemned).
If the requirement of labelling moisture exceeding 14% applies to feed, this would put a burden on farmers to provide information for harvested agriculture products (whole grains such as cereals, legumes or rape seed).
See ei ole tehniliselt teostatav.
This is technically not feasible.
Tehtud muudatusettepanekus kasutatakse sõnastust, mis esineb praegu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/373 segasööda turustamise kohta lisa punkti 3 kolmandas taandes.
The proposed amendment takes the wording which is currently in place (Part A §2, last bullet point, of the Annex to Directive 79/373/EEC of 2 April 1979 on the marketing of compound feedingstuffs).
Materjalide nimekiri, mille ringlus või kasutamine loomasöödaks on keelatud vastavalt artikli 6 lõikele 2
List of materials whose placing on the market or use for animal nutrition purposes is prohibited as referred to in Article 6(2)
Järgmiste materjalide ringlus või kasutamine loomasöödaks on keelatud:
The placing on the market or use for animal nutrition purposes of the following materials is prohibited:
1) fekaalid, uriin ja seedetrakti eraldatud sisu, mis saadakse seedetrakti eemaldamisel või tühjendamisel, sõltumata töötlemisviisist või lisanditest;
(1) faeces, urine as well as separated digestive tract content resulting from the emptying or removal of digestive tract, irrespective of any form of treatment or admixture;
2) parkainega töödeldud toornahk, sealhulgas selle jäätmed;
(2) hide treated with tanning substances, including its waste;
(3) seemned ja muu taimne paljundusmaterjal, mida on pärast koristust otstarbekohaselt töödeldud taimekaitsevahenditega, ning võimalikud kõrvalsaadused;
(3) seeds and other plant propagating materials which, after harvest, have undergone specific treatment with plant protection products for their intended use (propagation), and any by-products derived therefrom ;
4) puit, sealhulgas saepuru või muud puidust saadud materjalid, mida on töödeldud puidukonservantidega, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ V lisas bioloogiliste tõrjevahendite turule toomise kohta 1 .
(4) wood, including sawdust or other materials derived from wood, which has been treated with wood preservatives as defined in Annex V of Directive 98/8/EC of the European Parliament and of the Council of 16 February 1998 concerning the placing of biocidal products on the market 1 .
5) igasugused linnareovee, olmereovee ja tööstusreovee, nagu on määratletud nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiivi 91/271/EMÜ linnaheitvee töötlemise kohta 2 artiklis 2, töötlemise erinevate etappide käigus saadavad jäätmed, sõltumata sellest, kas neid jäätmeid on täiendavalt töödeldud või milline on reovee päritolu 3 .
(5) all wastes obtained from the various phases of the urban, domestic and industrial waste water as defined in Article 2 of Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste-water treatment 2 , irrespective of any further processing of those wastes or the origin of the waste waters 3 .
6) tahked olmejäätmed, nt majapidamisjäätmed;
(6) solid urban waste, such as household waste;
7) toiduaine- ja loomasöödatööstusest pärit toodete pakendid ja pakendite osad.
(7) the packaging and parts of packaging from the use of products from the agri-food industry.
Vt muudatusettepanek artikli 6 lõike 2 kohta.
See amendment to Article 6(2).
Loetelu vastab praegusele otsuses 2004/217 sätestatud keelatud materjalide loetelule.
This list corresponds to the current list of prohibited material as provided for in Decision 2004/217.
V lisa – I peatükk – punkt 1
Annex V – Chapter 1 - point 1
Järgmiste söödalisandite kohta tuleb märkida nimetus, lisatud kogus, identifitseerimisnumber ja funktsionaalrühma asjaomane nimetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisale või koktsidiostaatikumide ja histomonostaatikumide puhul kategooria:
The following additives shall be listed with their name, added amount, identification number and respective name of the functional group such as laid down in Annex I of Regulation (EC) No 1831/2003 or the category in case of ‘coccidiostats and histomonostats’:
Järgmiste söödalisandite kohta tuleb märkida nimetus või identifitseerimisnumber , lisatud kogus ja funktsionaalrühma asjaomane nimetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisale või koktsidiostaatikumide ja histomonostaatikumide puhul kategooria:
The following additives shall be listed with their name or identification number , added amount and respective name of the functional group such as laid down in Annex I of Regulation (EC) No 1831/2003 or the category in case of ‘coccidiostats and histomonostats’:
Söödalisandit saab väga hästi identifitseerida, lisades selle nimetuse või identifitseerimisnumbri.
A feed additive can be perfectly identified by means of its name or identification number.
Mõlema märgistuselemendi kasutamine on üleliigne ning koormab liigselt etiketti.
The inclusion of both particulars in the list is superfluous and makes labelling unnecessarily complicated.
V lisa – I peatükk – punkt 1 a (uus)
Annex V – Chapter I - point 1 a (new)
Erandina punktist 1 võib söödalisandite puhul lisandi nime asendada toimeaine nimega.
By way of derogation from point 1, in relation to feed additives, the name of the additive may be replaced with that of the active substance.
Söödalisandite puhul on põllumajandusettevõtjatele antav oluline teave rohkem seotud toimeaine nimega (näiteks vask või vitamiin D) kui toidulisandi nimega (vase amiinohappe kelaat, hüdraat või hüdroksüülkolekaltsiferool).
With respect to feed additives, it is more relevant for the information provided to farmers to refer to the name of the active substance (e.g. copper or vitamin D) rather than to that of the additive (cupric chelate of amino acids hydrate or hydroxycholecalciferol).
See on eriti oluline, kui arvestada, et komisjoni ettepaneku eesmärk on anda tarbijale kasulikku teavet.
This is particularly relevant when one considers that the aim of the Commission proposal is to provide consumers with useful information.
V lisa – I peatükk – punkt 3
Annex V – Chapter I – point 3
Kliendi asjaomase taotluse korral tuleb sööda turule viinud söödakäitlejal avaldada lõikes 1 nimetamata söödalisandite nimetused.
The feed business operator placing the feed on the market shall disclose the names of the feed additives not mentioned in paragraph 1 to the customer on his request.
Kliendi asjaomase taotluse korral tuleb sööda turule viinud söödakäitlejal avaldada lõikes 1 nimetamata söödalisandite nimetused ja nende muud andmed vastavalt lõikele 1 .
The feed business operator placing the feed on the market shall disclose the names and other information pursuant to paragraph 1 in respect of feed additives not mentioned in paragraph 1 to the customer on his request.
Tuginedes artikli 17 sätetele, tuleks taotluse korral tagada põhimõtteline juurdepääs teabele sööda koostise kohta, ka söödalisandite kasutamise kohta, isegi kui andmeid ei pea kandma etiketile.
In accordance with the provisions of Article 17, measures should be taken to ensure access as a matter of principle to information on the composition of feed and on the use of feed additives upon request, even if there is no obligation to provide the information on the label.
VI lisa – I peatükk – punkt 1
Annex VI – Chapter I - point 1
Järgmiste söödalisandite kohta tuleb märkida nimetus ja/või identifitseerimisnumber, lisatud kogus ja funktsionaalrühma asjaomane nimetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisale või koktsidiostaatikumide ja histomonostaatikumide puhul kategooria:
The following additives shall be listed with their name and/or identification number, added amount and the respective name of the functional group such as laid down in Annex I of Regulation (EC) No 1831/2003 or the category in case of ‘coccidiostats and histomonostats’:
Söödalisandid, mis kuuluvad funktsionaalrühmadesse „säilitusained”, „värvaine”, „antioksüdandid”, „vitamiinid, provitamiinid ja sarnase mõjuga üheselt määratletavad keemilised ained” ning „mikroelementide ühendid” vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisale, märgistatakse vajaduse korral järgmiselt: „Sisaldab ELis lubatud säilitusaineid, värvaineid, antioksüdante, vitamiine ja mikroelemente”.
Additives of the functional groups 'preservatives', 'colourants', 'antioxidants', 'vitamins, pro-vitamins and chemically well-defined substances having a similar effect', and 'compounds of trace elements' as laid down in Annex I to Regulation (EC) 1831/2003 will be labelled as follows: 'Contains EU-permitted preservatives/antioxidants/ colours/vitamins/trace elements', as appropriate.
a) söödalisandid, mille kohta on kehtestatud suurim lubatud sisaldus,
(a) additives where a maximum content is set,
b) kategooriatesse „zootehnilised söödalisandid” ja „koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid” kuuluvad söödalisandid,
(b) additives belonging to the categories ‘zootechnical additives’ and ‘coccidiostats and histomonostats’,
c) kategooria „toitainelised lisandid” funktsionaalsesse rühma „uurea ja selle derivaadid” kuuluvad söödalisandid vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisale.
(c) additives belonging to the functional group of ‘urea and its derivatives’ of the category ‘nutritional additives’ as laid down in Annex I of Regulation (EC) No 1831/2003.
Lõikes 1 nimetamata söödalisandid võib märkida vabatahtlikult kas täielikus vormis või osaliselt.
Feed additives not mentioned in paragraph 1 may be voluntarily indicated in the same full form or partially .
Lõikes 1 nimetamata söödalisandite funktsionaalsed rühmad võib märkida vabatahtlikult .
Functional groups of feed additives not referred to in paragraph 1 may be voluntarily indicated.
Kui määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisas nimetatud söödalisand on vabatahtlikult etiketile märgitud , tuleb märkida selle sisaldus.
If a nutritional feed additive as referred to in Annex I of Regulation (EC) No 1831/2003 is labelled voluntarily its level of incorporation shall be indicated .
Kui etiketil viidatakse ühele või mitmele söödalisandile, tuleb märkida nende sisaldus kooskõlas käesoleva määruse artikli 26 kohaselt kehtestatud märgistamise hea tavaga.
In the event that particular attention is drawn on the label to one or more additives, the amount shall be indicated in line with the Code of Practice established pursuant to Article 26.
Kui söödalisand kuulub rohkem kui ühte funktsionaalsesse rühma, märgitakse kõnealuse sööda põhifunktsioonile vastav rühm.
If an additive belongs to more than one of the functional groups, the group appropriate to its principal function in the case of the feed in question shall be indicated .
Teave muude söödalisandite kohta antakse tarbijale taotluse korral vastavalt käesoleva määruse artiklile 19.
Other additives incorporated shall be indicated on request to the customer pursuant to Article 19.
Märgistusandmete eest vastutav isik peab esitama pädeva asutuse nõudmise korral viivitamata kogu teabe kõikide lemmikloomatoidus sisalduvate söödalisandite kohta.
The person responsible for the labelling particulars must, on request, immediately provide the competent authority with full information on all additives incorporated into the pet food.
Kehtivate ELi õigusaktide kohaselt on muudatusettepanekus märgitud säilitusained, värvained ja antioksüdandid.
Under current EU legislation preservatives, colourants and antioxidants are indicated as proposed in the amendment.
See võimaldab lemmikloomaomanikel kindlaks teha, kas sellised ained (tarbijate üldhuvides) on lisatud ja nad saavad asjaomasest ettevõttest täiendavat teavet taotleda.
This enables pet-owners to ascertain whether such substances (of general interest to consumers) are included, and they can seek further information from the firm concerned.
Seda tuleks laiendada ning lisada vitamiinid ja mikroelemendid, kuna keskmine lemmikloomaomanik on nendest samaväärselt huvitatud.
This should be extended to include vitamins and trace elements, since these are equally of interest for the average pet-owner.
VI lisa – I peatükk – punkt 2 a (uus)
Annex VI – Chapter I – point 2 a (new)
Kliendi asjaomase taotluse korral tuleb sööda turule viinud söödakäitlejal avaldada lõikes 1 nimetamata söödalisandite nimetused ja nende muud andmed vastavalt lõikele 1.
A feed business operator who markets a feed ing stuff shall, at the customer's request, provide the names and other information pursuant to paragraph 1 in respect to feed additives which are not listed in paragraph 1 .
Ohutus- ja turustusnõuetele mittevastava sööda märgistamise erinõuded
Specific provisions for the labelling of feed that does not meet safety and marketing requirements
Selliste ettevõtete tunnustamine toimub määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 10 lõike 2 või 3 alusel.
The authorisation of those establishments shall be based on Article 10(2) or (3) of Regulation (EC) No 183/2005.
Kui saastet kavatsetakse vähendada või eemaldada puhastamise teel, tuleb saastunud söödale kanda täiendav märgistus: „Sööt sisaldab ülemäärases koguses (soovimatu(te) aine(te) nimetus(ed) vastavalt direktiivi 2002/32/EÜ I lisale), kasutamiseks söödana üksnes pärast piisavat puhastamist”.
In case the contamination is intended to be reduced or eliminated by cleaning, the additional labelling of contaminated feed shall be ‘feed with excessive level(s) of … (designation of the undesirable substance(s) in accordance with Annex I to Directive 2002/32/EC), only to be used as feed after adequate cleaning’.
Sööda suhtes kohaldatavate ohutusstandardite kooskõla ja nende järgimise tagamiseks on oluline, et need tooted klassifitseeritakse söödaks ja nende suhtes kohaldatakse söödaga seotud õigusnorme.
To ensure the consistency of and compliance with safety standards for feed it is essential to ensure that such products are classified as feed and are therefore subject to the legislation on feed .
Kui artikli 20 kohaldamisala piiratakse vaid toodetega, mille saasteainete sisaldus ületab direktiivis 2002/32/EÜ ette nähtud piirkoguse, võib artikkel mitte hõlmata tulevikus kasutusele võetavaid ohutusstandardeid.
However, if the scope of Articl e 20 is restricted to products which exceed the limits laid down for contaminants under Directive 2002/32/EC, Article 20 might not cover food safety standards which could be introduced in future .
Komisjoni ettepanekus on ette nähtud Euroopa söödaalaste õigusaktide põhimõtteline ümberkujundamine.
The Commission proposal provides for a complete overhaul of European animal feed legislation.
Sealjuures on tegemist nii õigusaktide lihtsustamisega kui ka söödaalaste õigusaktide sätete kohandamisega toiduainete kohta kehtivate sätetega.
It seeks both to simplify and to bring it into line with food law.
Õigusloomega seotud ettepaneku keskmes seisavad allpool põhjalikumalt selgitatud elemendid.
The following points which constitute the core of the legislative proposal are dealt with in detail below.
Söödatoorainete koostise avalik deklareerimine
The ‘open declaration’ of feed materials
Segajõusööda koostisse kuuluvate toorainete nimetuste ja täpsete koguste loetlemine (avalik deklareerimine) oli üks Euroopa Parlamendi põhilistest nõudmistest pärast BSE kriisi, mille BSE uurimiskomisjon esitas komisjonile oma nõudmiste raames (vt 19. veebruari 1997. aasta resolutsioon BSE ajutise uurimiskomisjoni järelduste kohta).
The listing of feed materials from which compound feed is composed and of its precise quantities (the ‘open declaration’) was one of the key demands of the European Parliament following the BSE crisis and in the light of calls made to the Commission by the Temporary Committee of Inquiry into BSE (see Resolution of 19 February 1997 on the results of the Temporary Committee of Inquiry into BSE).
Parlament pidas väga oluliseks mitte ainult tarbijate parimal võimalikul viisil kaitsmist, vaid ka seda, et nad saaksid selge ja läbipaistva märgistuse alusel ise otsustada, millise päritoluga milliseid toiduaineid nad ohutust ja tervist silmas pidades valida tahaksid.
Parliament attached great importance to the fact that consumers should not only be protected as effectively as possible but that they should also be placed in a position to decide for themselves – on the basis of clear and transparent labelling – which food, from which source they wished to choose from the point of view of health and safety.
Sama kehtib ka põllumeeste kohta, kes segajõusööta ostes sõltuvad samuti ühetähenduslikust märgistusest.
This also applies to farmers who also depend on clear labelling when purchasing compound feed.
Vt raportid A5-0233/2000 , A5-0079/2001 ja A5-0421/2001
See Reports A5-0233/2000 , A5-0079/2001 and A5-0421/2001 . .
Seejärel vaidlustasid ettevõtted ja mitmed liikmesriigid nimetatud seadusesätte Euroopa Kohtus.
A number of businesses and Member States have since challenged this legal provision before the European Court of Justice.
Kohus kinnitas siiski oma 6. detsembri 2005. aasta otsuses ühetähenduslikult direktiivi õiguspärasust ja lükkas suure osa hagejate kriitilistest seisukohtadest tagasi.
However, in its judgment of 6 December 2005 the Court unequivocally upheld the legality of the Directive and rejected the majority of criticisms made by the claimants.
Kõnealusel otsusel
In the legislative procedure based on this judgment
Vt lähemalt raport A6-0411/2006 põhineva õigusloomega seotud menetluse käigus direktiivi 2002/2/EÜ muutmiseks leppisid parlament ja nõukogu kokku, et pidades silmas esitatud ettepanekuid söödaalaste õigusaktide ulatuslikuks ümberkujundamiseks, ei hakata põhiakti kohtuotsuse rakendamise raamest väljaspool muutma, sest „nad eeldavad, et sellega seoses hinnatakse ka niinimetatud koostisainete avaliku deklareerimise küsimus põhjalikult ümber, ja ootavad komisjoni sellealaseid uusi ettepanekuid, mis võtavad arvesse nii põllumeeste huvi täpse ja üksikasjaliku teabe vastu sööda koostisainete kohta kui ka tööstuse huvi ärisaladuste piisava kaitse vastu.
For further details see Report A6-0411/2006 . amending Directive 2002/2/EC, Parliament and the Council agreed, in view of the proposals that had been announced for a comprehensive overhaul of animal feed legislation, not to make more far-reaching amendments to the basic legal act than transposition of the Court judgment since they ‘anticipate that the issue of the so-called “open declaration” of ingredients will be fully reviewed in this context, and expect new proposals from the Commission taking account both of the interest of farmers in being provided with precise, detailed information on the feed materials contained in feedingstuffs and the interest of the industry in ensuring that business secrets are adequately protected
Selles on ette nähtud toorainete loetlemine kahanevas järjestuses, kusjuures kaaluprotsentide äramärkimine jääb vabatahtlikuks.
It provides for the listing of feed materials in descending order of weight, although the provision of information on percentages of weight remains voluntary.
Ostjal on võimalik artikli 17 lõike 2 kohaselt saada valmistajalt nõudmisel koostise täpsed andmed.
However, under Article 17, paragraph 2, the purchasers may, upon request, obtain information about composition from the manufacturer.
Valmistajal on siiski komisjoni ettepaneku alusel võimalus andmete esitamisest keelduda, kui ta arvab, et selle „avaldamine võib kahjustada tema intellektuaalse omandi õigusi”.
However, according to the Commission's proposal, the latter may refuse such information where he considers ‘that the disclosure could infringe his intellectual property rights’.
Raportöör on arvamusel, et Euroopa Kohtu söötade märgistamist käsitleva otsuse valguses on vaja silmas pidada, et ostja teabe saamise õigusega tuleb arvestada samasugusel viisil nagu valmistaja õigustatud huviga intellektuaalse omandi hoidmise osas.
Your rapporteur takes the view that, in the light of the ECJ judgment on the labelling of feedingstuffs, care must be taken to ensure that the purchaser's right to information is respected just as much as the justified interest of the manufacturer in preserving his intellectual property.
Otsuse tegemist selle kohta, kas kliendi päring on vaja täita, ei tohi siiski jätta ainult valmistaja pädevusse.
However, a decision whether or not to accede to a customer’s request should not remain a matter solely for the manufacturer.
Avaliku deklareerimise põhimõtet tuleb Euroopa Kohtu otsuse ja käesoleva seaduseelnõu raames tõlgendada nii, et ostjale antakse vajadusel põhjendatud nõudmisel põhimõtteline võimalus andmete saamiseks seadusega kehtestatud menetluse raames.
In the context of the ECJ judgment and the present legislative proposal the principle of ‘open declaration’ should be interpreted in such a way that the purchaser is accorded the basic possibility of obtaining information – where appropriate on the basis of a substantiated request – within the framework of a legally established procedure.
Ostjal on õigus nõuda valmistajalt kaaluprotsentide esitamist.
Purchasers shall be entitled to request information about the proportions by weight from the manufacturer.
Need andmed peavad olema täpsed, sest vahemik +/–15 % a posteriori, s.t pärast tootmisprotsessi, ei tundu olevat otstarbekas.
This information must be precise since a percentage variation of +/- 15% after the production process seems unwarranted.
Valmistajal on õigus teabe esitamisest keelduda, kui ta suudab põhjendatult tõendada, et see rikuks tema intellektuaalomandi õigust, s.t kui ta suudab tõendada, et omab enda läbi viidud või ostetud teadusuuringute alusel tegelikult kaitset väärivat intellektuaalomandit.
The manufacturer may refuse to disclose information if he is able to prove that his intellectual property rights would thereby be infringed, i.e. if he is able to prove that he actually possesses intellectual property which deserves protection derived from his own research or from purchased research findings.