natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse Qataris Dohas 13.–25. märtsil 2010 toimunud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 15. koosoleku (COP 15) tulemusi;
– having regard to the outcome of the 15th meeting of the Conference of the Parties (COP15) to the Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES), which took place in Doha, Qatar, from 13 to 25 March 2010,
– võttes arvesse osaliste konverentsi eelseisvat 5. koosolekut, mis peetakse Cartagena bioohutuse protokolli osaliste koosolekuna (COP-MOP 5) ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi (COP 10);
– having regard to the upcoming fifth meeting of the Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties of the Cartagena Protocol on Biosafety (COP-MOP 5) and the Conference of the Parties (COP 10) of the UN Convention on Biodiversity (CBD),
– võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti (EEA) aruannet nr 4/2009 „Edusammud Euroopa 2010. aasta bioloogilise mitmekesisusega seotud eesmärgi suunas”, eelkõige selle lisa „Euroopa 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse näitajate ühtlustamisprojekt (SEBI 2010)”;
– having regard to EEA Report No 4/2009 ‘Progress towards the European 2010 biodiversity target’, in particular the annex ‘SEBI 2010 Biodiversity indicator’,
– võttes arvesse ELi 2020. aasta strateegiat;
– having regard to the EU 2020 strategy,
– võttes arvesse ÜRO dokumenti „Global Biodiversity Outlook 3”;
– having regard to the third United Nations Global Biodiversity Outlook,
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning kalanduskomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi ( A7-0241/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Fisheries and the Committee on Petitions ( A7‑0241/2010 ),
A. arvestades, et Euroopa õigusaktid, näiteks veepoliitika raamdirektiiv (2000/60/EÜ) või merestrateegia raamdirektiiv (2008/56/EÜ), peaksid bioloogilist mitmekesisust mõjutama;
A. whereas EU law‑making should have an impact on biodiversity, as was the case with the Water Framework Directive (2000/60/EC) and the Marine Strategy Framework Directive (2008/56/EC),
B. arvestades, et komisjoni teatiste põhjal on saanud selgeks, et EL ei ole saavutanud oma 2010. aasta bioloogilise mitmekesisuse alast eesmärki;
B. whereas it has become clear from the Commission’s communications that the EU has not met its 2010 biodiversity target,
C. arvestades, et elupaikade direktiivi kohaselt kaitstud liikide ja elupaigatüüpide kontroll osutab sellele, et enamikul liikidest ja elupaigatüüpidest on ebasoodne kaitsestaatus, et väljasuremine on häirivalt suur – mõnede hinnangute kohaselt on bioloogilise mitmekesisuse määr vähenenud viimase 40 aasta jooksul 30% – ning et bioloogilise mitmekesisuse liigse vähenemise põhjused ei paista kaduvat; arvestades, et ELi huvides olevaid elupaiku ja liike võib ohustada inimtegevusest tingitud kliimamuutus; arvestades, et teadlaste hinnangul on palju liike registreerimata, mille tõttu on võimatu kindlaks määrata bioloogilise mitmekesisuse vähenemise täielikku ulatust;
C. whereas the health check of species and habitat types protected under the Habitats Directive shows that a majority of species and habitat types have an unfavourable conservation status, that the extinction rate is disturbingly high – according to certain estimates the biodiversity rate has fallen by 30% in the last 40 years – and that the drivers of excessive biodiversity loss show no evidence of declining; whereas habitats and species of EU interest are potentially threatened by anthropogenic climate change; whereas scientists estimate there are many unrecorded species, making it impossible to gauge the full extent of biodiversity loss,
D. arvestades, et ELi 2010. aasta eesmärgi saavutamist on takistanud mitu tegurit, nt suutmatus tuvastada ja hakkama saada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist soodustavate teguritega, õigusaktide puudulik rakendamine, nende nõrk ja puudulik lõimimine eri valdkondade poliitikasse, teaduslike teadmiste nappus ja andmete lünklikkus, poliitilise tahte puudumine, ebapiisav rahastamine ning tõhusalt suunatud lisavahendite puudumine spetsiifiliste probleemide, näiteks sissetungivate võõrliikidega toimetulemiseks;
D. whereas several factors have prevented the EU from achieving its 2010 target, such as the failure to recognise and deal with the driving forces behind the reduction in biological diversity, incomplete implementation of legislation, incomplete and poor integration into sectoral policies, insufficient scientific knowledge and data gaps, lack of political will, insufficient funding, lack of additional efficiently-targeted instruments to tackle specific problems such as invasive alien species,
E. arvestades, et bioloogiline mitmekesisus kui maailma looduskapital on nii otseselt kui kaudselt osutatavate ökosüsteemiteenuste kaudu hädavajalik inimelu püsimiseks planeedil ning ühiskonna heaoluks; arvestades, et bioloogilisel mitmekesisusel on keskne roll ülemaailmses võitluses nälja vastu ja toiduga kindlustatuse eest; arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säästev kasutamine on kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise eeldus;
E. whereas biodiversity, as the world’s natural capital, is essential to the existence of human life on Earth and societies’ well-being, both directly and indirectly through the ecosystem services it provides; whereas biodiversity plays a central role in the global fight against hunger and in favour of food security; whereas conservation and sustainable use of biodiversity is one prerequisite for mitigation of and adaptation to climate change,
F. arvestades, et bioloogiline mitmekesisus on inimkonna arengu asendamatu alus ning et selle aluse ja selle juurde kuuluva looduspärandi kadumine rikub loodusliku tasakaalu ning kahjustab oluliselt majandust ja heaolu samas suurusjärgus nagu kliimamuutusega seotud tegevusetusest tulenevad kulud;
F. whereas biological biodiversity is the irreplaceable pillar on which mankind has evolved and its loss and that of the natural heritage it brings with it creates disequilibrium and gives rise to substantial economic and welfare losses, of the same order of magnitude as the cost of inaction on climate change,
G. arvestades, et ka ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitleva uuringu (TEEB) kohaselt kahjustab bioloogilise mitmekesisuse vähenemine oluliselt majandust ja heaolu;
G. whereas the study on The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) also confirms that the loss of biodiversity gives rise to substantial economic and welfare losses,
H. arvestades, et hiljutise eurobaromeetri küsitluse andmetel ei tunne suur osa ELi kodanikest bioloogilise mitmekesisuse mõistet ega bioloogilise mitmekesisuse vähenemise tagajärgi,
H. whereas a recent study by Eurobarometer shows that EU citizens are largely unfamiliar with the term biodiversity and the consequences of the loss of biodiversity,
I. arvestades, et liikide kadumine võib katkestada teiste taime- ja loomaliikide ellujäämiseks hädavajaliku toiduahela, mis on tingimata vajalik toiduga varustamiseks, kliimatingimustega kohanemiseks, välisteguritele vastupidamiseks ja geneetiliste väärtuste säilitamiseks,
I. whereas the disappearance of species may break the food chain that is key to the survival of other animal and plant species of vital importance for food production, adaptation to climatic conditions, resistance to external agents and the preservation of genetic values,
5. tunnistab, et valitsusvälistel organisatsioonidel on oluline roll bioloogilise mitmekesisuse kaitses, aidates langetada otsuseid kohapeal olles ning tõstes üldsuse teadlikkust;
Recognises that NGOs have an important role to play in biodiversity protection, as regards contributing to the decision-making process, as actors on the ground and in raising the public awareness;
Euroopa Liit ja bioloogiline mitmekesisus
The EU and biodiversity
15. rõhutab lisaks, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja täiustamise poliitika osana on vaja ELi ühist poliitikat sissetungivate võõrliikide probleemi lahendamiseks, ning juhib tähelepanu sellele, et transpordikoridoride ja võõrliikide ulatusliku sissetoomise vahel on eriti tihe seos;
Underlines furthermore that, as a part of a policy aimed at protecting and improving biodiversity, a common EU policy to tackle the problem of invasive alien species is necessary, and points out the particularly close link between transport corridors and the large-scale introduction of alien species;
15. palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada täielikult elupaikade direktiivi artikkel 6;
Calls on the Commission and Member States, to fully implement Article 6 of the Habitats Directive;
19. väljendab muret edusammude puudumise pärast Natura 2000 võrgustiku rajamisel merekeskkonnas ning palub komisjonil ja liikmesriikidel vajalikke menetlusi kiirendada;
Expresses its concern about the lack of progress in the establishment of the Natura 2000 network in the marine environment and asks the Commission and Member States to speed up the necessary procedures;
24. tuletab meelde, et ühtse Natura 2000 võrgustiku loomiseks on vaja säilitada selliseid maastikuelemente, mis on loodusliku taimestiku ja loomastiku seisukohalt kõige olulisemad; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel aktiivselt osaleda nii maismaa- kui veekaitsealade ning keskkonnasõbralike põllumajandusmaade ühtivuse säilitamises ja arendamises;
Recalls that the establishment of a coherent NATURA 2000, requires the maintenance of those features of the landscape which are of major importance for wild flora and fauna; calls therefore on the Commission and Member States to actively engage in maintaining and developing the connectivity of protected areas, whether terrestrial or marine, as well as agricultural areas of high nature value;
33. usub, et parem piiriülene koostöö võib tuua Natura 2000 eesmärkide saavutamisel märkimisväärset kasu;
Believes that better cross-border cooperation could have significant benefits for meeting the Natura 2000 objectives;
36. on veendunud, et Natura 2000 maa- ja merepiirkondade võrgustik ei ole ainuke ELi vahend bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks, vaid ELi bioloogilise mitmekesisuse poliitika edu tagamiseks vajatakse terviklikumat lähenemisviisi;
Is convinced that the Natura 2000 land and marine network is not the only EU instrument for biodiversity conservation, but that a more integral approach is needed for the EU biodiversity policy to be successful;
41. juhib tähelepanu sellele, et Euroopa põllu- ja metsamajanduslik tegevus aitas oluliselt kaasa liikide ja biotoopide praegu kaitse vääriliseks peetavale mitmekülgsusele ning vaheldusrikka kultuurmaastiku kujundamisele; rõhutab seepärast, et ainult järjepideva põllu- ja metsamajandusliku tegevuse kaudu saab tagada kultuurmaastiku avatust ja bioloogilise mitmekesisuse säilimist ELis;
Points out that agricultural and forestry-related activity in Europe has contributed substantially to a diversity of species and biotopes and a varied agricultural landscape now considered in need of protection; underlines, therefore, that in the long term it is only through agricultural and forestry-related activity that the agricultural landscape can be retained and biological diversity conserved in Europe;
47. rõhutab, kui tähtis on peatada ja muuta kultuurtaimeliikide ja -sortide mitmekesisuse vähenemise suundumust, mille tagajärjel erodeerub geneetiline baas, millest sõltub inimeste ja loomade toitumine; on seisukohal, et on vaja edendada piirkondade oma traditsiooniliste põllumajandussortide kasutamist;
Stresses the importance of halting and reversing the decline in the diversity of cultivated plant species and varieties, which leads to the erosion of the genetic basis on which human and animal nutrition depends; underlines the need to promote the use of traditional agricultural varieties specific to certain regions;
Bioloogiline mitmekesisus ja kliimamuutus
Biodiversity and climate change
65. palub komisjonil tagada, et kliimamuutuse leevendamiseks ja sellega kohanemiseks võetud meetmetel ei oleks mere ja maismaa ökosüsteemidele kahjulikku mõju;
Calls on the Commission to ensure that actions taken in the context of climate change mitigation and adaptation do not have adverse effects on marine and terrestrial biodiversity;
Bioloogilise mitmekesisuse majanduslik väärtus
Economic value of biodiversity
73. usub, et ühendus peaks võtma suurema vastutuse Natura 2000 võrgustiku väärtuste kaitsmise eest, eelkõige selle toimimise tasandil;
Believes that the Community should take greater responsibility for safeguarding natural values in the Natura 2000 network, particularly in the context of funding;
79. nendib murelikult, et paljudes liikmesriikides jääb LIFE+ programmist rahastatavate projektide arv aastas alla soovitusliku jaotuse; kutsub komisjoni üles hindama selle alamäärase rakendamise põhjuseid ning tegema vajaduse korral ettepaneku muuta programmi eeskirju, eelkõige kaasrahastamise määra osas;
Notes with concern that the number of projects financed under the LIFE+ programme each year is below the indicative allocation in various Member States; invites the Commission to assess the reasons for this under-implementation and where necessary to propose changes to the rules governing the programme, particularly as regards co‑financing levels;
Andme- ja teadmistebaas
D ata and knowledge base
90. nõuab, et komisjon toetaks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni egiidi all riikidevahelise platvormi loomist bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste kaitse alases poliitikas ja aitaks seda platvormi luua;
Urges the Commission to support the creation of an intergovernmental platform for policies in the field of biodiversity and ecosystem services science, under the auspices of the United Nations Environment Programme, and to help create that platform;
94. rõhutab, et on vaja uuenduslikke finantssüsteeme, et edendada bioloogilise mitmekesisuse (majandusliku) väärtuse tunnustamist; julgustab liikmesriike ja komisjoni osalema ülemaailmses arutelus ökosüsteemi teenuste maksude uuenduslike süsteemide vajaduse ja võimalike meetodite üle;
Underlines that innovative financial systems are needed to promote the recognition of the (economic) value of biodiversity; encourages Member States and the Commission to engage in a global discussion on the need for and possible modalities of innovative systems for the payment of ecosystem services;
96. on sügavalt pettunud CITESi konverentsi tulemustes, sest konverentsil ei võetud arvesse ELi mandaadi peamisi elemente, näiteks suurt majanduslikku huvi pakkuvate mereliikide kaitset;
Strongly regrets the disappointing outcome of the CITES conference, where the main elements of the EU mandate were not realised, such as the protection of marine species of high commercial interest;
„Kõik väärtuslik on kaitsetu.”
‘ All things of value are defenceless. ’
See Hollandi luuletaja, kunstniku ja fotograafi Luceberti (1924–1994) värsirida võiks lühidalt iseloomustada suurt ülesannet, millega me bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas silmitsi seisame.
This line of verse by the Dutch poet, artist and photographer Lucebert (1924-1994) seems to sum up succinctly the great challenge we face in the area of biodiversity.
Ühest küljest on bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide säilitamine ning nende edasise kahjustumise vältimine ühiskonna jaoks hädavajalik.
On the one hand, maintaining biodiversity and ecosystems and preventing them from degrading further is invaluable to society.
Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine ei ole pelgalt meie eetiline kohus – arusaam inimese hoolekandeülesandest kohustab meid säilitama oma planeeti nii, et see võiks ülal pidada ka tulevasi põlvkondi.
Halting the loss of biodiversity is not only our ethical duty – the concept of stewardship obliges us to maintain our planet in such a way that it can also sustain future generations.
See on loogiline ka ökoloogilisest ja majanduslikust vaatepunktist.
It also makes ecological and economic sense.
Ökoloogilises mõttes muudavad bioloogilise mitmekesisuse erinevate komponentide rohked vastastikused seosed planeedi elamiskõlblikuks kõikidele liikidele, sealhulgas inimesele.
In ecological terms, the vast array of interactions among the various components of biodiversity makes the planet habitable for all species, including humans.
Ökosüsteemi pakutavad „kaubad ja teenused” hõlmavad järgmist: toit, küte ja kiudained, õhu ja vee puhastamine, jäätmete lagundamine, üleujutuste, põudade, äärmuslike temperatuuride ja tuule tugevuse reguleerimine, mullaviljakuse uuendamine ja taimede tolmeldamine.
‘Goods and services’ provided by ecosystems include: the provision of food, fuel and fibre, the purification of air and water, the decomposition of wastes, moderation of floods, droughts, temperature extremes and the forces of wind, renewal of soil fertility and the pollination of plants.
Seetõttu ning ka majanduslikust vaatepunktist on bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine meie endi huvides.
Therefore, also from an economic perspective, protecting biodiversity is in our self-interest.
Lõppude lõpuks on ju bioloogilised ressursid inimtsivilisatsioonide aluseks.
After all, biological resources are the pillars upon which we build civilisations.
Bioloogilise mitmekesisuse hävimine ohustab meie toiduga kindlustatust, puhke- ja turismivõimalusi, võimet tulla toime kliimamuutusega, puidu-, ravimite- ja energiaallikaid.
The loss of biodiversity threatens our food supplies, opportunities for recreation and tourism, capability to deal with climate change and sources of wood, medicines and energy.
Teisest küljest näib, et oleme katkestanud oma sidemed loodusega ning näeme vaeva „looduse väärtuse” mõistmiseks.
On the other hand, we seem to have disconnected ourselves from nature and are struggling to find this ‘value of Nature’.
Meie tootmismeetodid ja hind, mida maksame kaupade ja teenuste eest, ei arvesta bioloogilise mitmekesisuse vähenemisest või ökosüsteemi kahjustumisest tulenevate kuludega või teeb seda vaid piiratud määral.
Our production methods and the price we pay for goods and services do not – or only to a limited extent – take into account the cost of biodiversity loss or ecosystem degradation.
Samuti ei saa teenused ja tegevus, millega püütakse peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimist ja säilitada väärtuslikke ökosüsteeme, just sageli õiglaselt tasutud.
Equally, services or activities attempting to halt the loss of biodiversity and maintaining valuable ecosystems often do not receive a just reward.
Kuigi ökosüsteemi teenuste „hinna” määramine võib olla vastuoluline, osutavad käimasolevad uuringud
Although ‘putting a price’ on ecosystem services may be controversial, ongoing studies
Ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitlev uuring „ The Economics of Ecosystems and Biodiversity ” (TEEB), vt http://www.teebweb.org/ . sellele, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemisest tuleneva heaolu vähenemise hind on praegu ligikaudu 50 miljardit eurot aastas (alla 1% SKP-st) ning tõuseb 2050. aastaks 14 triljoni euroni ehk 7%-ni prognoositavast SKP-st aastas.
The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB), see http://www.teebweb.org/ . seem to indicate that the welfare loss from the loss of biodiversity is currently around € 50 billion per year (just under 1% of GDP), rising to € 14 trillion or 7% of estimated GDP per year in 2050.
Küsimuste kiireloomulisus
An urgent state of affairs
Bioloogilise mitmekesisuse hävimine jätkub murettekitava kiirusega.
The loss of biodiversity is continuing at an alarming rate.
Ülemaailmsel tasandil on praegust üldist inimtegevusest põhjustatud liikide väljasuremist hinnatud looduslikust väljasuremisest 50–1000 korda kõrgemaks.
Worldwide, the current global species extinction rate is estimated at 50 to 1000 times higher than the natural background rate.
Ennustatakse, et 2050. aastaks kiireneb hävimine kümme korda.
The rate of loss is projected to accelerate 10-fold by 2050.
ELis on väljasuremisohus 42% imetajatest, 43% lindudest, 45% liblikatest, 30% kahepaiksetest, 45% roomajatest ja 52% mageveekaladest.
In the EU, 42% of mammals, 43% of birds, 45% of butterflies, 30% of amphibians, 45% of reptiles and 52% of freshwater fish are threatened with extinction.
2008. aasta EÜ bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamise vahehindamises teatas komisjon, et kaitsestaatus on ebasoodne 50%-le liikidest ja ligi 80%-le elupaikadest, mis on ELi kaitsehuvide seisukohalt tähtsad.
In its mid-term assessment of implementing the EC biodiversity action plan in 2008, the Commission stated that 50% of species and up to 80% of habitats of the European conservation interest have an unfavourable status.
Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine ning vastupidavate ökosüsteemide kaitsmine ja taastamine on kliimamuutust silmas pidades aina olulisemad, arvestades, et maismaa ja mere ökosüsteemid neelavad praegu ligi poole inimtekkelistest süsinikdioksiidi heidetest, mis annab neile süsinikdioksiidi kogujate ja säilitajatena hindamatu väärtuse.
Halting the loss of biodiversity and conserving or restoring resilient ecosystems is all the more important with a view to climate change, given the fact that terrestrial and marine ecosystems currently absorb around half of anthropogenic CO 2 emissions, which make them invaluable for their carbon capture and storage capacity.
Teisest küljest võib ökosüsteemide kahjustumine ja hävitamine vallandada märkimisväärsel hulgal kasvuhoonegaase ning järjest enam leiab tõestust, et globaalse soojenemise ja muude stressiallikate tõttu on planeedi CO2 sidumise võime vähenemas.
On the other hand, the degradation and destruction of ecosystems can release significant volumes of greenhouse gases and there is growing evidence that the capacity of the Earth’s carbon sinks is decreasing, due to global warming and other stress factors.
Seetõttu on ökosüsteemide säilitamine kliimamuutuse leevendamisel ja sellega kohanemisel otsustava tähtsusega.
Maintaining ecosystems is therefore of vital importance for climate change mitigation and adaptation.
Varasemate rahvusvaheliste ja Euroopa tasandi algatuste ning kokkulepetega bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide hävimise peatamiseks ei ole kahjuks edu saavutatud.
Previous international and European initiatives and agreements to halt the loss of biodiversity and ecosystems have unfortunately not been successful.
1992. aastal võeti Rio de Janeiros ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil vastu bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, mille EL ratifitseeris 1993. aastal.
In 1992, as a result of the Rio Earth Summit, the Convention on Biological Diversity was adopted, which was ratified by the EU in 1993.
1998. aastal võttis EL vastu bioloogilise mitmekesisuse strateegia nelja bioloogilise mitmekesisuse tegevuskavaga, mis käsitlevad loodusvarade kaitset, põllumajandust, kalandust, majandus- ja arengukoostööd ja mida tutvustati 2001. aastal.
In 1998, the EU adopted a biodiversity strategy with four biodiversity action plans which were presented in 2001, on conservation of natural resources, agriculture, fisheries, and economic and development cooperation.
Vaatamata nendele algatustele ei ole kahjuks saavutatud Göteborgi tippkohtumisel kokku lepitud ELi eesmärki peatada 2010. aastaks bioloogilise mitmekesisuse vähenemine.
Despite these initiatives the EU’s objective, as agreed to at the European Summit in Gothenburg in 2001, to halt the loss of biodiversity by 2010 has unfortunately not been met.
Vaatamata olukorra kiireloomulisusele ei ole eurooplased bioloogilise mitmekesisuse hävimisest ja selle kahjulikest tagajärgedest piisavalt teadlikud.
Despite the urgency of the situation, European citizens are insufficiently aware of biodiversity loss and its adverse consequences.
2010. aasta aprillis korraldatud eurobaromeetri küsitluse andmetel tunneb vaid 38% eurooplastest bioloogilise mitmekesisuse mõiste tähendust ning 28% tunneb nimetatud sõna, kuid mitte selle tähendust.
According to a Eurobarometer survey in April 2010, only 38% of Europeans know the meaning of the term ‘biodiversity’, while 28% know the word but not its meaning.