natgillin/translations-raw huggingface dataset:
16. peab seetõttu riigiabi asutamislepingule vastavuse hindamisel hädavajalikuks leida õige tasakaal riigiabiga konkurentsile ja rahandusele tekitatava negatiivse mõju ning ühishuvide kontekstis avalduva positiivse mõju vahel;
Considers it essential, therefore, when assessing whether State aid is compatible with the Treaty, to find the right balance between the negative effects of State aid on competition and public finances and its positive effects in terms of common interests;
19. märgib, et riigiabipoliitika on konkurentsipoliitika lahutamatu osa ning riigiabi kontroll kajastab vajadust säilitada võrdsed võimalused kõigile Euroopa ühtsel turul tegutsevatele ettevõtetele; tõstatab sellega seoses küsimuse, mil määral on finantsturule antud riigiabi põhjustanud konkurentsimoonutusi; nõuab sõltumatu aruande koostamist riigipoolse finantssektorisse sekkumise võimaliku moonutava mõju kohta; palub komisjonil esitada aruanne riigiabi saajate ümberkorraldusalaste edusammude kohta ning selgitada täpsemalt riigiabi tagasimaksmist ning võimalikke karistusi, kui tagasimakset ei tehta; nõuab tungivalt, et komisjon selgitaks siduvaid ümberkorraldamismeetmeid, mis on seotud võimaliku moonutava mõjuga, millega kaasnevad tagasimaksmise tingimuste erinevused liikmesriikide vahel; nõuab suuremat selgust võõrandamiste kriteeriumide ja nende keskpika mõju osas kõnealustele äriühingutele;
Notes that State aid policy is an integral part of competition policy and that State aid control reflects the need to maintain a level playing field for all undertakings carrying out activities in the European single market; in this context, wonders to what extent State aid granted to the financial market has caused distortions of competition; calls for an independent report to be drawn up about the potential distortive effects of State intervention in the financial sector; asks the Commission to report on restructuring progress made by the beneficiaries of State aid and to provide more clarity concerning the repayment of State aid and possible sanctions for failure to repay; urges the Commission to clarify the binding restructuring measures related to potential distortive effects resulting in differences in repayment conditions between Member States; calls for greater clarity on the criteria for divestments and on their medium-term impact on the firms in question;
21. kutsub komisjoni üles kiiresti täpsemalt uurima, miks pankadele antud riigiabi reaalmajanduses ei avaldu, ning võtma meetmeid nende pankade suhtes, kes ilmselgelt ei suuda või ei soovi riigiabiga saadud eeliseid edasi anda;
Calls on the Commission to investigate further, as a matter of urgency, why State aid granted to banks is not being passed on to the real economy, and to take measures against banks that demonstrably fail or refuse to pass on the benefits of State aid;
26. kutsub komisjoni üles oma meetmete järjepidevuse tagamiseks põhjalikumalt uurima, kui suurel määral kombineeritakse ebaseaduslikult riigiabi ja muid ühenduse vahendeid, nt struktuurifondid ja globaliseerumisega kohanemise fond;
Calls on the Commission to step up its investigation of the scope for illegally combining State aid on the one hand and Community instruments such as the structural funds and the Globalisation Adjustment Fund on the other, so as to ensure the consistency of its action;
30. kutsub komisjoni üles avaldama 2010. aastal põhjalikku aruannet nn roheliseks majanduse elavdamiseks (millega kaasneb oluline ümberkujundamine säästlikkuse suunas, eelkõige autotööstussektoris) ja keskkonnakaitse valdkonnas antud riigiabi tõhususe kohta;
Calls on the Commission to publish, during the course of 2010, a comprehensive report on the effectiveness of State aid granted for 'green recovery' (bringing about a substantial shift towards sustainability, in particular in the automotive sector) and State aid for environmental protection;
37. märgib murelikult, et ebaseadusliku riigiabi tagasinõudmine on pikk ja kohmakas protsess ning pea kõigi menetluses olevate juhtumite taga on üksnes väike arv liikmesriike; ergutab komisjoni menetlusi veelgi karmistama ja jätkama surve avaldamist liikmesriikidele, eriti korduvatele rikkujatele;
Notes with concern that the recovery of illegal State aid is a lengthy and cumbersome process, and that a small number of Member States is responsible for nearly all pending cases; encourages the Commission to tighten up procedures further and to keep up the pressure on Member States, in particular on repeat offenders;
40. palub komisjonil hinnata, millises ulatuses (kui üldse) on erinevad riiklikud toetuskavad autotööstuses kaasa aidanud ühenduse muudele eesmärkidele, eelkõige säästvusele ja keskkonnasõbralikele tehnoloogiatele, ning selle kohta aru anda; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks konkurentsivõimet sellel turul, eelkõige algseadmete valmistajate ning esmaste ja teiseste tarnijate vahelist suhet;
Calls on the Commission to evaluate and report on the degree to which, if at all, the different national support schemes in the automobile industry have contributed to other Community objectives, in particular sustainability and environmentally-friendly technologies; urges the Commission to assess competitiveness within this market, in particular the relationship between OEMs and first- and second-tier suppliers;
43. tuletab meelde, et kartellid kahjustavad majandust ja on ühed tõsiseimad konkurentsieeskirjade rikkumised; on seisukohal, et sellised konkurentsieeskirjade rikkumised on vastuolus liidu kodanike huvidega, kuna need tähendavad, et konkurentsist tulenevatest madalamatest hindadest tarbijad kasu ei saa, kordab sellega seoses, et kollektiivset hüvitamist käsitlevates tulevastes ettepanekutes tuleb järgida Euroopa Parlamendi seisukohta, mida ta väljendas oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsioonis EÜ konkurentsieeskirjade rikkumisest tekkinud kahjude hüvitamise kohta, ja nõuab, et Euroopa Parlament kaasatakse sellise õigusakti vastuvõtmisse kaasotsustamismenetluse teel;
Recalls that cartels harm the economy and represent some of the most serious violation of competition law; believes that such infringements of competition law counteract the interests of citizens of the Union since they imply that the advantages of lower prices resulting from competition cannot be passed on to consumers; reiterates in this context that any forthcoming proposal on collective redress must respect Parliament’s view expressed in its resolution of 26 March 2009 on damages actions for breach of the EU antitrust rules and insists that Parliament must be involved in the adoption of such act by means of the co-decision procedure;
55. rõhutab vajadust tõhusa koostöö järele parlamendi ning tarbijate ja väikeettevõtete organisatsioonidega vertikaalsete kokkulepete suhtes kohaldatava grupierandimääruse võimalike muudatuste osas; rõhutab, et erinevate turul osalejate ühtset tegevust soodustav reguleeriv raamistik on parim võimalus leevendada valikute vähesusest tulenevat võimalikku kahju tarbijatele;
Emphasises the need for effective cooperation with Parliament, and with consumer and small businesses organisations, concerning any amendments of the Block Exemption Regulation applicable to Vertical Agreements; stresses that a regulatory framework which encourages cohesive action by various market operators is the best way to address potential consumer detriment caused by lack of choice;
Ühinemiste kontroll
Merger control
62. palub komisjonil koostada iga riigi kohta eraldi aruanne EÜ ühinemismääruse artikli 21 lõike 4 kohaldamise kohta, mille kohaselt võivad avaliku korraga seotud kaalutlused olla konkurentsikaalutluste suhtes ülimuslikud;
Requests the Commission to draw up a country-by-country report on the application of Article 21(4) of the EC Merger Regulation, which allows for public policy considerations to take precedence over competition considerations;
67. rõhutab, kui vajalikud on täielikud sektoriuuringud ja järelmeetmed tihedas koostöös Euroopa konkurentsivõrgustiku asutustega toiduainetööstuses ja eriti piimatoodete turustamisahelas;
Stresses the need for comprehensive sector inquiries and follow-up measures in close cooperation with the authorities of the European Competition Network (ECN) into the food industry and, in particular, into the distribution chain for dairy products;
71. väljendab muret seoses ebapiisava konkurentsiga telekommunikatsioonisektoris; palub uut sektoriuuringut; nõuab, et elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) edendaks konkurentsi eelkõige asjakohase turuanalüüsiga; nõuab seetõttu, et sekretariaadile antaks selleks piisavad vahendid.
Is concerned about insufficient competition in telecoms; requests a further sector enquiry; insists that the Body of European Regulators for Electronic Communications (BEREC) foster competition, in particular through pertinent market analysis; insists therefore that its secretariat be given sufficient resources for this purpose;
– vaadata läbi teenuste valdkonnas esinevad kuritarvitused, mis võivad takistada väikeettevõtetel pakkumiste tegemist;
– to review the operation of abusive practices in the services sector, which may prevent small businesses from being able to tender for work;
– tagada korralik konkurentsikäitumise järelevalve Euroopa Liidu kütuseturul;
– to ensure proper vigilance over competitive behaviour in the Union’s fuel markets;
– võtta meetmeid, mis toetaksid telekommunikatsioonisektoris jaehindade reguleerimise asemel hinnakonkurentsi;
– to take measures supporting pricing competition rather than regulating retail prices in the telecoms sector;
Viimased kaks aastat on olnud erakorraline aeg, mis nõuab erakorralisi meetmeid.
The past two years have been exceptional times, calling for exceptional measures.
Ülemaailmne majanduskriis on Euroopale rängalt mõjunud, kuid ühisraha, tugev ühisturg, tõhus sotsiaalkaitsesüsteem ja riikide usaldusväärne rahandus on lööki pehmendanud ja võimaldanud Euroopal kiiresti reageerida.
Europe has been badly affected by the global economic crisis, but the single currency, a strong single market, a solid system of social protection and sound public finances have softened the blow and enabled Europe to react swiftly.
Kuigi kriisi mõju annab veel kaua tunda, eelkõige kasvava tööpuuduse näol, võib silmapiiril juba näha esimesi paranemise märke.
Although the effects of the crisis will be felt for a long time to come, notably in rising unemployment figures, the first signs of recovery appear on the horizon.
Kuid kriis on esile toonud ka mõned Euroopa majanduse ja reguleeriva raamistiku nõrgad kohad ning sundinud meid oma majanduse alussambaid veel paremini kindlustama.
However, the crisis has also exposed some of the weaknesses in Europe's economy and the regulatory framework, and impressed upon us the need to further strengthen the pillars of our economy.
Riigiabi eeskirjad lubavad liikmesriikidel võtta erakorralisi meetmeid juhul, kui on olemas ilmne vajadus riigi sekkumiseks.
The rules for state aid allow for the Member States to take exceptional and emergency measures at times when there is a clear need for state intervention.
Kuid alati tuleks meeles pidada, et riigiabi võib põhjendamatult konkurentsi moonutada ning see suurendab ka eelarvedefitsiiti ja riigivõlga.
However, it should always be borne in mind that state aid may unduly distort competition, and it will push up budget deficits and public debt.
Seetõttu tuleks riigiabi andmist alati väga hoolikalt kaaluda.
Therefore every single penny granted as state aid, must be weighed very carefully.
Suurenev riigivõlg on koormaks tulevastele põlvkondadele ning takistab majanduse taastumist ja kasvu.
The rapidly rising public debt figures will be a burden on future generations, and an obstacle to economic recovery and growth.
Mõned eksperdid on avaldanud kartust, et riigivõlgade kriisieelne tase saavutatakse alles aastakümnete pärast.
Some experts fear that it may take decades to bring the debt levels back to the pre-crisis levels.
Liiga suur võlg ja eelarvedefitsiit seab ühelt poolt ohtu euro stabiilsuse, kuid teisalt piirab karmilt ka riigi kulutusi sellistele prioriteetidele nagu haridus, tervishoid, uuendustegevus ja keskkonnakaitse eesmärgid.
Excessive debt and budget deficits not only jeopardise the stability of the Euro, but they also put severe constraints on public spending for priorities such as education, health care, innovation and environmental objectives.
Kõike eelmainitut arvesse võttes tuleb majanduse päästemeetmete ja taastamise paketti põhjalikult hinnata.
In view of this a thorough evaluation of the rescue and recovery package is needed.
Riigiabimeetmete tõhususe hindamisel tuleb hoolikalt arvesse võtta seatud eesmärke, eelkõige nn rohelist majanduse elavdamist ja uuendustegevusse investeerimist.
The effectiveness of the state aid measures must be measured carefully against the set objectives, in particular those of green recovery and investment in innovation.
Järelhindamine on eriti vajalik seetõttu, et paljud meetmed võeti kiirustades.
An ex-post evaluation is all the more necessary, as many measures had to be taken in a rush.
Riigiabi andmine peab toimuma nõuetekohaselt, kõik eeskirjade rikkumised tuleb heastada ja ebaseaduslikult antud riigiabi kiiresti tagasi nõuda.
The state aid operation must be properly concluded, and any irregularities must be set straight, and illegal state aid must be speedily recovered.
Veel üheks mureküsimuseks on kriisi tõttu esile kerkinud tugevad natsionalistlikud ja protektsionistlikud kalduvused.
Another cause for concern is the strong nationalist and protectionist reflexes triggered by the crisis.
Igal riigil on oma meetmepakett, meetmed ei ole omavahel kooskõlastatud ja võivad mõnel juhul anda oodatule vastupidise tulemuse.
Each country had its own set of measures, not aligned and in some cases potentially counter productive.
Euroopa peaks kriisist õppima, kuidas reageerida ühtse meetmepaketi abil.
Europe should learn from the crisis how to respond with a single package.
Protektsionism ja ühisturu killustumine ei tule kellelegi kasuks ning see üksnes nõrgestab Euroopa positsiooni maailmamajanduses.
Protectionism and fragmentation of the single market will not benefit anyone, and it will only weaken Europe's position in the global economy.
Hästi toimiv ühisturg aitab saavutada elujõulise majanduse ja kindlasti majanduse taastumise.
A well functioning single market is the key to a healthy economy, and certainly to economic recovery.
Konkurentsivastane tegevus tuleb seega kõrvaldada.
Anti-competitive practices must therefore be eliminated.
Konkurentsieeskirjade range kohaldamine on väga oluline.
The strict application of competition rules is essential.
Kuid mõned praegused vahendid vajavad siiski täiustamist või ajakohastamist.
However, some of the current tools need fine tuning or updating.
Euroopa Parlament võtab seisukoha kõigi asjakohaste ettepanekute suhtes.
The European Parliament will take position on all the relevant proposals.
Lõpetuseks – maailmamajanduses tuleb majanduspoliitika üle teostada demokraatlikku järelevalvet, nii Euroopas kui ka igas demokraatlikus riigis.
Finally, in a global economy, economic policies need to be subject to democratic oversight in Europe, like in any democratic nation.
Kuigi Euroopa Komisjon on ainupädev asutus, peaksid Euroopa konkurentsipoliitikad saavutama suurema legitiimsuse Euroopa Parlamendi suurema sõnaõiguse abil, kaasotsustamismenetluse teel.
Although the European Commission is the sole authority, European competition policies need to get more legitimacy by a greater say for the European Parliament, ultimately in the co-decision procedure.
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS
OPINION O f the Committee on Industry, Research and Energy
Arvamuse koostaja: Reinhard Bütikofer
Rapporteur: Reinhard Bütikofer
7. nõuab, et Euroopa Komisjon jätkaks Euroopa Liidu toiduainete hindade ja toiduainetööstuse konkurentsitingimuste jälgimist, et vältida hinnakõikumisi, mis võivad kahjustada toiduga kindlustatust;
Requests the European Commission to continue to monitor the prices of food products in the European Union and the conditions of competition in the food industry in order to avoid price fluctuations that might undermine the food security of products;
9. märgib, et ELi energia siseturg ei ole võimeline tõhusalt toimima ja olema konkurentsivõimeline nn energiasaarte olemasolu tõttu, milleks on näiteks Läänemere piirkond, mis on ülejäänud Euroopast energeetiliselt eraldatud ning sõltub täielikult ühest välistarnijast;
Notes that the EU internal energy market is unable to function effectively and be competitive due to the existence of the so-called ‘energy islands’, such as the Baltic region, which is energetically isolated from the rest of Europe and totally dependent on a single external supplier;
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS
OPINION O f the Committee on the Internal Market and Consumer Protection
2. kutsub komisjoni üles kasutama tulevaste siseturgu käsitlevate õigusaktide õigusliku alusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 12 (endise EÜ asutamislepingu artikli 153 lõige 2), kus on selgelt kirjas, et „liidu ülejäänud poliitika ja meetmete määratlemisel ning rakendamisel võetakse arvesse tarbijakaitse nõudeid”;
Calls on the Commission to make use of Article 12 of the Treaty on the Functioning of the European Union (ex Article 153(2) TEC), which states clearly that 'consumer protection requirements shall be taken into account in defining and implementing other Union policies and activities', as a legal basis for future internal market legislation;
5. rõhutab, et on oluline, et komisjon jälgib tähelepanelikult riigiabi kasutamist, tagamaks, et neid toetusmeetmeid ei kasutata riigisiseste tööstusharude kaitsmiseks viisil, mis kahjustab siseturgu ja Euroopa tarbijaid;
Stresses that it is important for the Commission to monitor the use of State aid carefully in order to ensure that these support arrangements are not used to protect national industries in a manner detrimental to the internal market and European consumers;
7. rõhutab vajadust parandada konkurentsi farmaatsiasektoris, võideldes sobivate meetmete abil farmaatsiaettevõtete sellise tegevuse vastu, mis konkurentsi peadirektoraadi teostatud sektoriuuringu tulemuste kohaselt võib geneeriliste ravimite turuletoomist edasi lükata või takistada;
Highlights the need to improve competition in the pharmaceutical sector by taking the appropriate measures to fight those practices of the pharmaceutical enterprises that may result in delaying or blocking the entry of generic products on the market, in accordance with the results of the sector enquiry conducted by DG Competition;
Euroopa julgeolekustrateegia ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamine
on the implementation of the European Security Strategy and the Common Security and Defence Policy
Raportöör: Arnaud Danjean
Rapporteur: Arnaud Danjean
VÄHEMUSE ARVAMUS.........................................................................................................20
MINORITY OPINION.............................................................................................................20
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................21
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.......................................................................21
Euroopa julgeolekustrateegia ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta
on the implementation of the European Security Strategy and the Common Security and Defence Policy
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 346 ning protokolle 10 ja 11;
– having regard to Title V of the Treaty on European Union, Article 346 of the Treaty on the Functioning of the European Union, and Protocols 10 and 11,
– võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat (EJS) pealkirjaga „Turvaline Euroopa paremas maailmas”;
– having regard to the European Security Strategy (ESS) entitled ‘A Secure Europe in a Better World’, adopted by the European Council on 12 December 2003,
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 12. detsembril 2008. aastal vastuvõetud aruannet EJSi rakendamise kohta „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”;
– having regard to the report on the implementation of the ESS entitled ‘Providing Security in a Changing World’, adopted by the European Council on 12 December 2008,
– võttes arvesse Euroopa Liidu nõukogu eesistuja 9. detsembri ja 16. juuni 2009. aasta aruandeid, mis käsitlevad Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat;
– having regard to the reports by the Presidency of the Council of the European Union on the European Security and Defence Policy (ESDP) of 9 December 2008 and 16 June 2009,
– võttes arvesse Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitlevaid järeldusi ning nõukogu poolt 17. novembril 2009. aastal vastu võetud avaldust „EJKP kümme aastat – probleemid ja võimalused”;
– having regard to the ESDP conclusions and the declaration entitled ‘ESDP Ten Years – Challenges and Opportunities’, adopted by the Council on 17 November 2009,
– võttes arvesse oma varasemaid selleteemalisi resolutsioone, eelkõige 14. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia kohta
– having regard to its previous resolutions on the subject, including that of 14 April 2005 on the European Security Strategy
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0075 . ;
Texts adopted, P6_TA(2009)0075 . ,
– võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni NATO rolli kohta ELi julgeolekustruktuuris
– having regard to its resolution of 19 February 2009 on the role of NATO in the security architecture of the EU
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0076 . ;
Texts adopted, P6_TA(2009)0076 . ,
– võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni Somaalia rannikuvetes toimuva piraatluse poliitilise lahenduse kohta
- having regard to its resolution of 26 November 2009 on a political solution to the problem of piracy off the Somali coast
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0099 . ;
Texts adopted, P7_TA(2009)0099 ,
– võttes arvesse ELi ning Keenia valitsuse ja Seišelli Vabariigi valitsuse vahelist kirjavahetust, mis käsitleb EUNAVFORi poolt operatsioonipiirkonnas vahistatud kahtlustatavate piraatide ja relvastatud röövlite üleandmist nimetatud riikidele;
– having regard to the exchange of letters among the European Union and the Governments of Kenya and the Republic of the Seychelles, concerning the transfer to these countries of suspected pirates and armed robbers apprehended by EUNAVFOR in the operation area,
– võttes arvesse oma 22. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa välisteenistuse loomise institutsiooniliste aspektide kohta
– having regard to its resolution of 22 October 2009 on institutional aspects of setting up the European External Action Service
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0057 . ;
Texts adopted, P7_TA(2009)0057 ,
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ( A7‑0026/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7‑0026/2010 ),
Euroopa julgeolekustrateegia: terviklik lähenemisviis
European Security Strategy: a comprehensive approach
· massihävitusrelvade levik;
· proliferation of weapons of mass destruction,
· terrorism ja organiseeritud kuritegevus;
· terrorism and organised crime,
· piirkondlikud konfliktid;
· regional conflicts,
· riiklike struktuuride mittetoimimine;
· state failure,
· väike- ja kergrelvad, kassettlahingumoon ja maamiinid;
· small arms and light weapons, cluster munitions and landmines
· kliimamuutuse ja looduskatastroofide tagajärjed;
· impact of climate change and natural disasters,