natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsus, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community’s greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020
Arvamuse koostaja(*):
Rapporteur for opinion(*):
Robert Goebbels , Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
Robert Goebbels , Committee on Industry, Research and Energy
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS (*).......45
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy (*) ..........40
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS......................................................66
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............60
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS.........................................................72
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............66
regionaalarengukomisjonI ARVAMUS..................................................................78
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................72
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsus, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community’s greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2008)0017 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0017 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0041/2008 );
– having regard to Articles 251(2) and 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0041/2008 ),
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi ( A6‑0411/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Regional Development ( A6‑0411/2008 ),
(2) Ühendus on seisukohal, mida väljendas hiljuti keskkonnanõukogu oma 5. novembri 2007. aasta kohtumisel Brüsselis, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks ei tohiks ülemaailmse keskmise maapinnatemperatuuri tõus võrreldes eelindustriaalse ajajärgu temperatuuriga ületada 2 °C, mis tähendab, et ülemaailmseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid tuleks aastaks 2050 vähendada vähemalt 50 % võrra alla 1990. aasta taseme.
(2) The view of the Community, most recently expressed by the Environment Council in its meeting of 5 November 2007 in Brussels, is that in order to meet this objective, the overall global annual mean surface temperature increase should not exceed 2°C above pre-industrial levels, which implies that global greenhouse gas emissions should be reduced to at least 50% below 1990 levels by 2050.
Kõik majandusharud peaksid heitkoguste vähendamisele kaasa aitama.
All sectors of the economy should contribute to achieving these emission reductions.
Arenenud riigid peaksid ka edaspidi näitama eeskuju, võttes koos kohustusi vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks suurusjärgus umbes 30 % võrreldes 1990. aasta tasemega.
Developed countries should continue to take the lead by committing to collectively reducing their emissions of greenhouse gases in the order of 30% by 2020 compared to 1990.
Arenenud riigid peaksid ka edaspidi näitama eeskuju, võttes koos kohustusi vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks suurusjärgus umbes 30 % võrreldes 1990. aasta tasemega ja 60 kuni 80 % 2050. aastaks .
Developed countries should continue to take the lead by committing to collectively reducing their emissions of greenhouse gases in the order of 30% by 2020 compared to 1990 , and by 60 to 80 % by 2050 .
Euroopa Ülemkogu märkis 2007. aasta märtsi kohtumisel, et pikaajalises perspektiivis on vaja heitkoguseid vähendada 60 kuni 80% aastaks 2050.
The European Council pointed out, at its March 2007 meeting, that long-term emission reductions of 60 to 80% by 2050 would be required.
(4 a) Tagamaks, et potentsiaal energiatarbimise vähendamiseks ELis 20 % võrra aastaks 2020 saavutatakse, tuleks dokumendi Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine ( KOM(2006)0545 ) soovituslik eesmärk muuta liikmesriikidele kohustuslikuks.
(4a) In order to ensure that the potential for reducing energy consumption in the EU by 20 % by 2020 is realised, the indicative target of the Action Plan for Energy Efficiency: Realising the Potential ( COM(2006)0545 ) should become mandatory for Member States.
Komisjon peaks selleks võtma õiguslikke meetmeid hiljemalt 2009. aastal.
The Commission sh ould adopt legislative measures to this effect no later than 2009.
ELi 2020. aastaks seatud energiatõhususe eesmärk on ainuke eesmärk, mis ei ole õiguslikult siduv.
The efficiency target set by the EU is the only 2020 objective that is not legally binding.
Selle potentsiaali saavutamine peab olema kõikide sektorite peamine eesmärk.
Achieving this potential must be a primary aim in all sectors.
Energia säästmine tänu energiatõhususe eesmärgi saavutamisele tooks kaasa heitkoguste üldise vähenemise ja konkreetsemalt ehitus- ja transpordisektori heitkoguste vähenemise.
Savings of energy due to the achievement of the target of energy efficiency will lead to a reduction of overall emissions and more particularly from the emissions of the building and transport sector.
Energiatõhususe eesmärgi muutmine õiguslikult siduvaks on ainus viis keskenduda energia kokkuhoiule ja panna ELi liikmesriikide valitsustele konkreetne kohustus investeerida energiatõhususse.
Converting the energy efficiency target into a legally binding objective is the only way to secure focus on energy conservation and put a clear obligation on EU governments to invest in energy efficiency.
(6 a) Iga liikmesriik peaks koostama riikliku tegevuskava selle kohta, kuidas ta kavatseb saavutada oma vähendamise eesmärki heitkogustega kauplemise süsteemist välja jäävates sektorites.
(6a) Every Member State should draw up a national action plan setting out how it intends to meet its reduction target in sectors outside the emissions trading scheme.
Iga tegevuskava tuleks esitada koos energiatõhususe edendamise strateegiaga.
Each action plan should be presented together with a strategy to promote energy efficiency .
(6 b) Liikmesriigid ja komisjon võtavad oma kohustuste täitmisel arvesse võimalusi ning riske, mida kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine sotsiaal- ja tööhõive valdkondade jaoks kaasa toob.
(6 b ) In fulfilling their obligations, the Member States and the Commission should consider the opportunities and risks associated with the reduction in greenhouse gases for social security and employment.
(6 c) Heitkoguste vähendamine väljapoole heitkogustega kauplemise süsteemi jäävates sektorites sõltub suuresti üksikisikute käitumisest.
(6 c ) Emission reductions in sectors outside the emissions trading scheme depend greatly on the actions of individual citizens.
Liikmesriigid peaksid tagama, et kodanikud on valmis ja neil on vajalikud ressursid, et võtta kasutusele parimaid tehnoloogiaid ja lahendusi.
Member States should ensure that citizens are properly prepared, and have the necessary resources, to adopt the best possible technologies and solutions.
Kodanikke tuleks julgustada võtma omaks energiasäästlikku eluviisi muu hulgas ka hariduse ja sõltumatu teabega.
Citizens should be encouraged to embrace an energy-saving way of life with the aid of, among other things, education and independent information.
Põhjendus 6 d (uus)
Recital 6 d (new)
(6 d) Kliimamuutuse tõttu hädavajalikku tööturu kohandamist ja ümberstruktureerimist tuleb toetada assigneeringutega struktuurifondidest, eriti Euroopa Sotsiaalfondist ja vajadusel ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist, ning lihtsustada sotsiaalse dialoogi tugevdamisega eri tasanditel (sektorispetsiifilisel, sektoritevahelisel, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil), samuti sotsiaalselt võrdsete tingimuste loomisega ettevõtete ja üksikisikute koolituse ja ümberõppe edendamiseks.
(6 d ) Adjustments and restructuring in the labour market which become necessary as a result of climate change should be supported with appropriations from the structural funds, particularly the European Social Fund and, where appropriate, from the European Globalisation Adjustment Fund, and facilitated by promoting social dialogue at various levels (sector specific, inter-sectoral, and at regional, national and EU levels ) and by creating socially egalitarian conditions in order to promote training and retraining for business es and individual s .
Neid meetmeid tuleks võtta ennetava lähenemisviisi kontekstis ning need peaksid kaasama tööturu osapooli kooskõlas riikide tavade ja praktikaga.
These measures should be taken in the context of a preventive approach and should involve the social partners in accordance with national customs and practice.
(7) Liikmesriikide jõupingutused heitkoguste vähendamiseks peaksid põhinema liikmesriikidevahelise solidaarsuse põhimõttel ja vajadusel kogu ühendust hõlmava säästva majanduskasvu järele, võttes arvesse liikmesriikide suhtelist SKPd elaniku kohta.
(7) Member State reduction efforts should be based on the principle of solidarity between Member States and the need for sustainable economic growth across the Community , taking into account the relative per capita GDP of Member States.
Liikmesriikidel, kellel on praegu suhteliselt madal SKP elaniku kohta ja seega kõrged ootused SKP kasvu suhtes, tuleks lubada suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2005. aastaga võrreldes, kuid nad peaksid piirama kõnealust kasvuhoonegaaside heitkoguste kasvu, et aidata kaasa ühenduse üldisele kohustusele kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.
Member States that currently have a relatively low per capita GDP and thus high GDP growth expectations should be allowed to increase their greenhouse emissions compared to 2005, but should limit this greenhouse emissions growth to contribute to the overall reduction commitment of the Community.
Liikmesriigid, kellel on praegu suhteliselt kõrge SKP elaniku kohta, peaksid vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2005. aastaga võrreldes.
Member States that currently have a relatively high per capita GDP should reduce their greenhouse emissions compared to 2005 .
(7) Liikmesriikide jõupingutused heitkoguste vähendamiseks peaksid põhinema liikmesriikidevahelise võrdse kohtlemise põhimõttel ja vajadusel kogu ühendust hõlmava säästva majanduskasvu järele.
(7) Member State reduction efforts should be based on the principle of equal treatment between Member States and the need for sustainable economic growth across the Community .
(8 a) Liikmesriigid võivad õigustada omamaiste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist piiramatult üle oma kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärade, tuginedes nn kahetsusteta meetmetele ja positiivsete kõrvalmõjudega poliitikale.
(8a) Member States may justify unrestricted levels of domestic greenhouse gas emissions reduction above and beyond their greenhouse gas emission limits, based on no-regrets actions and policies that have co-benefits.
Siin tuleks esikohale seada positiivsed kaasnevad mõjud rahvatervisele (eriti seoses õhu kvaliteediga) ja turvalisuse suurenemisele, ökosüsteemi kaitsele ja bioloogilisele mitmekesisusele, vaesuse vähendamisele ja tööhõivele ning energia varustuskindlusele.
In this regard primacy should be given to the co-benefits to public health (particularly relating to air quality) and improved safety, ecosystem preservation and biodiversity, poverty reduction and employment, and energy security.
Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma III töögrupi neljandast aruandest leevendusmeetmete kohta nähtub selgesti, et tegevuste positiivsed kõrvalmõjud õhusaaste vähenemise, suurema energiajulgeoleku või maapiirkondade suurema tööhõive näol teevad leevendusmeetmete kulutused tasa.
The Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change working group III on mitigation clearly indicates that the co-benefits of action in the form of reduced air pollution, more energy security or more rural employment offset mitigation costs.
Kõikide analüüsitud maailma piirkondade suhtes ollakse üldisel üksmeelel selles, et kasvuhoonegaaside vähendamise lähiaja kasu tervishoiu ja muudes aspektides võib olla märkimisväärne, seda nii tööstus- kui ka arenguriikides.
There is a general consensus for all world regions analyzed that near-term health and other benefits from GHG reductions can be substantial, both in industrialised and developing countries.
(9) Selleks et võimaldada liikmesriikidel oma kohustusi paindlikult täita ning et soodustada säästvat arengut kolmandates riikides, eelkõige arengumaades, ning pakkuda investoritele kindlustunnet, peaks ühendus jätkuvalt tunnustama teatavat hulka kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektidest kolmandates riikides saadud heitkoguste vähendamise ühikuid, enne kui sõlmitakse tulevane rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe.
(9) In order to provide for flexibility for Member States in implementing their commitments, to promote sustainable development in third countries, in particular in developing countries, and to provide certainty to investors, the Community should continue to recognise a certain amount of credits from greenhouse gas emission reduction projects in third countries before a future international agreement on climate change has been reached.
Liikmesriigid peaksid tagama, et nende poliitika kõnealuste ühikute ostmisel suurendaks projektide tasakaalustatud geograafilist jaotust ja aitaks kaasa tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimisele.
Member States should ensure that their policies for purchasing these credits enhance the equitable geographical distribution of projects and enhance the achievement of a future international climate change agreement.
Liikmesriigid peaksid kohustuma tegema jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks arengumaades ja peaksid seetõttu tagama, et vähemalt 50% kõnealustest ühikutest ostetakse vähim arenenud riikidest ja arenevatest väikestest saareriikidest, et suurendada projektide tasakaalustatud geograafilist jaotust ja aidata kaasa tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimisele.
Member States should commit to greenhouse gas emissions mitigation efforts in developing countries and therefore should ensure that at least 50 % of these credits are purchased from Least Developed Countries (LDCs) and the Small Island Developing States (SIDS) so as to enhance the equitable geographical distribution of projects and enhance the achievement of a future international climate change agreement.
Kõikides kolmandates riikides teostatavates projektides tuleks tagada uute, vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate siire ja need projektid peaksid vastama kõrgetele kvaliteedikriteeriumidele, mis tagavad nende täiendavuse ning keskkonnaalase ja sotsiaalse terviklikkuse.
All projects in third countries should guarantee the transfer of new, low-carbon technologies and should conform to high quality criteria that guarantee their additionality and their environmental and social integrity.
(9 a) Selleks et võrdsustada erinevused eri liikmesriikide heitkoguste vähendamise kuludes ja võimaldada suuremat geograafilist paindlikkust, suurendades samal ajal ühenduse üldkohustuse üleüldist kulutõhusust, peaks iga liikmesriik saama kanda osa oma kasvuhoonegaaside lubatud ühikutest üle teisele liikmesriigile.
(9a) As a means of evening out the differences in abatement cost faced by different Member States by allowing for increased geographical flexibility and, at the same time, enhancing the overall cost-efficiency of the total commitment of the Community, Member States should be able to transfer part of their allowed greenhouse gas emissions entitlement to another Member State.
Kõnealust ülekannet peaks reguleerima kahepoolne kokkulepe ning läbipaistvuse peaks tagama komisjoni sellekohane teatis ja ülekande registreerimine mõlema asjaomase liikmesriigi registrites.
Such transfers would be regulated through a bilateral agreement and transparency would be ensured by way of a notification to the Commission and the registration of such a transfer in the registries of both Member States involved.
See ettepanek aitab ELi heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamisel kulutõhusust suurendada.
With this proposal the cost-efficiency increases when it comes to meeting the EU target on emission cuttings.
See vabatahtlik võimalus võib aidata ka neid riike, kel on ressursside nappuse tõttu raske heitkoguseid vähendada, kuna see võimaldab ülekandvas riigis edasise tegevuse/meetmete rahastamist ülekandest saadud vahendite alusel.
This voluntary possibility might also help those countries that, due to lack of resources, will have difficulties cutting their emissions, since it enables financing of further action/measures in the transferring country based on the funds received from the transfers.
Kasu saavad kõik soovida osalevad liikmesriigid.
All member-states that wishes to participate will benefit.
Kõige enam saab aga kasu keskkond, kuna ressursside tõhus kasutamine on hea keskkonnapoliitika aluseks.
But most of all the environment benefits the most since efficient use of our resources are fundamental for good environmental policy.
(13) On oluline, et liikmesriigid saaksid puhta arengu mehhanismi projektidest saadud heitkoguste vähendamise ühikuid jätkuvalt kasutada, et kindlustada kõnealustele ühikutele turg pärast 2012. aastat.
(13) The continued ability for Member States to use CDM credits is important to help ensure a market for those credits after 2012.
Selleks et aidata kindlustada kõnealust turgu ning tagada ühenduses kasvuhoonegaaside heitkoguste edasine vähendamine ja hõlbustada seega selliste ühenduse eesmärkide saavutamist, mis on seotud taastuvenergia, energia varustuskindluse, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, tehakse ettepanek lubada kuni tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseni liikmesriikidel kasutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektitegevustest kolmandates riikides saadud heitkoguste vähendamise ühikuid igal aastal kuni 3% ulatuses iga liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogustest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma.
To help ensure such market as well as to ensure further greenhouse gas emission reductions within the Community and thus enhance the implementation of the objectives of the Community relating to renewable energy, energy security, innovation and competitiveness, it is proposed to allow the annual use by Member States of credits from greenhouse gas emission reduction projects in third countries, until a future international agreement on climate change has been reached, up to a quantity representing 3% of the greenhouse gas emissions of each Member State not covered under Directive 2003/87/EC in the year 2005.
Kõnesolev kogus on samaväärne kolmandikuga vähendatud heitkogustest 2020. aastal.
This quantity is equivalent to a third of the reduction effort in 2020.
Liikmesriikidel peaks olema lubatud kanda kõnealuse koguse kasutamata osa üle teistele liikmesriikidele.
Member States should be allowed to transfer the unused part of that quantity to other Member States.
(13) On oluline, et liikmesriigid saaksid puhta arengu mehhanismi projektidest saadud heitkoguste vähendamise ühikuid jätkuvalt kasutada, et kindlustada kõnealustele ühikutele turg pärast 2012. aastat.
(13) The continued ability of Member States to use CDM credits is important to help ensure a market for those credits after 2012.
Selleks et aidata kindlustada kõnealust turgu ning tagada ühenduses kasvuhoonegaaside heitkoguste edasine vähendamine ja hõlbustada seega selliste ühenduse eesmärkide saavutamist, mis on seotud taastuvenergia, energiatõhususe, energia varustuskindluse, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, tehakse ettepanek lubada kuni tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseni liikmesriikidel kasutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektitegevustest kolmandates riikides või teistes liikmesriikides saadud heitkoguste vähendamise ühikuid igal aastal kuni 3 % ulatuses iga liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogustest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma.
To help ensure such a market as well as to ensure further greenhouse gas emission reductions within the Community and thus enhance the implementation of the objectives of the Community relating to renewable energy, energy efficiency, energy security, innovation and competitiveness, it is proposed to allow the annual use by Member States of credits from greenhouse gas emission reduction projects in third countries or in other Member States , until a future international agreement on climate change has been reached, up to a quantity representing 3% of the greenhouse gas emissions of each Member State not covered by Directive 2003/87/EC in the year 2005.
Liikmesriikidel peaks olema lubatud kõnealuse koguse kasutamata osa müüa enampakkumisel teistele liikmesriikidele, tingimusel et vähemalt 50 % sellistest projektidest viiakse ellu vähim arenenud riikides ja arenevates väikestes saareriikides .
Member States should be allowed to transfer the unused part of that quantity to sell to other Member States by auction , provided that at least 50 % of such projects are implemented in the LDCs and the SIDS .
(13 a) Ühendus peaks oluliselt kaasa aitama kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele riikides, mis on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised, kuid ei ole selle I lisas loetletud (I lisas loetlemata osalised).
( 13a ) The Community should contribute significantly to the reduction of greenhouse gas emissions in countries that are P arties to the UNFCCC but not included in Annex I thereof ( non-Annex I P arties) .
See panus kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse I lisas loetlemata osalisriikides peaks põhinema globaalsel heitkoguste vähendamise viisil, mille abil saab tõenäoliselt jõuda eesmärgini piirata kliimamuutust, et temperatuur ei tõuseks üle 2 °C võrreldes eelindustriaalse ajajärgu taseme ning see peaks sõltuma üldise rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimisest 2012. aastale järgnevaks ajavahemikuks.
This contribution to greenhouse gas emissions reduction efforts in non- Annex I P arties should be based on a global emission pathway that is likely to achieve the objective of limit ing climate change to an increase of 2 ° C compared to pre-industrial levels and should be conditional on a comprehensive post - 2012 international agreement.
See ühenduse kohustus vähendada väliseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid tuleks jaotada liikmesriikide vahel, võttes arvesse nende suhtelist sisemajanduse kogutoodangut ühe elaniku kohta.
This Community external greenhouse gas emissions reduction commitment should be divided between Member States, taking into account t heir relative per capita GDP.
Liikmesriigid peaksid eraldama piisavad vahendid oma väliste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohustuse täitmiseks, muu hulgas eraldades olulise osa tulust, mis saadakse saastekvootidega kauplemisest direktiivi 2003/87/EÜ alusel.
Member States should devote adequate resources to achieve their external greenhouse gas emissions reduction commitment, inter alia by earmarking a substantial part of the revenues generated by the auctioning of allowances under Directive 2003/87/EC.