natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi ( A6‑0348/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Development, the Committee on International Trade, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Regional Development ( A6‑0348/2007 ),
A. arvestades, et ELi suur sõltuvus energia impordist seab tarnekindluse, taastuvate energiaallikate, energiasäästu, energiatõhususe ja energiatarnete mitmekesistamise küsimused üha tugevamini energiapoliitika keskmesse;
A. whereas the EU’s high level of dependency on energy imports means that energy policy is becoming increasingly centred on issues relating to security of supply, renewable energy sources , energy saving, energy efficiency and diversification of the energy supply,
B. arvestades, et traditsioonilised energiaallikad, täpsemalt süsi, nafta, gaas ja tuumaenergia, on energiavarustuses jätkuvalt olulisel kohal;
B. whereas conventional energy sources, namely coal, oil, gas, and nuclear energy, will continue to play an important role in energy supply,
C. arvestades, et kui ennetavaid meetmeid ei võeta, siis suureneb ELi sõltuvus fossiilkütuste impordist 2030. aastaks 65%ni kogu tarbimisest, ning arvestades, et geopoliitiliste riskide ja nõudluse suureneva konkurentsi tõttu on gaasi- ja naftatarned muutunud ebakindlaks;
C. whereas, unless preventive measures are taken, the EU's dependency on imports of fossil fuels will increase to 65% of total consumption by 2030, and whereas gas and oil supplies are dogged by uncertainty due to geopolitical risks and growing competition in terms of demand,
D. arvestades, et söetööstuse ümberkorraldamine avaldab märkimisväärset majanduslikku ja sotsiaalset mõju piirkondadele, kus majandustegevuse mitmekesistamiseks ja töökohtade loomiseks on vähe valikuvõimalusi;
D. whereas the conversion of the coal sector is having significant economic and social effects in regions that have few alternatives in terms of the diversification of economic activity and job creation,
E. arvestades, et elektriajamiga autod võimaldavad energiatõhusust oluliselt suurendada, kui neid laetakse madala süsinikusisaldusega energiaallikast saadava elektrienergiaga;
E. whereas cars with an electric drive-train offer the potential for significant improvements in efficiency when charged with electricity from a low carbon source,
F. arvestades, et sõltuvust naftast saaks vähendada ka selliste meetmete vastuvõtmise tulemusena, mille abil võideldakse autode põhjustatud märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite vastu;
F. whereas dependency on oil could be reduced incidentally as a result of the adoption of measures to tackle the significant greenhouse gas emissions of cars,
G. arvestades, et erinevate energiaallikate osakaal ELi energiatootmise kogumahus on järgmine: 31% põhineb tuumaenergial, 29% söel, 19% gaasil, 14% taastuvatel energiaallikatel ja 5% naftal;
G. whereas gross power production in the EU is derived from the various energy sources as follows: nuclear energy 31%, coal 29%, gas 19%, renewables 14% and oil 5%,
H. arvestades, et fossiilkütuste kasutamine eeldab täiendavaid jõupingutusi kliimamuutuse vastu võitlemisel;
H. whereas the use of fossil fuels requires further efforts to be made in combating climate change,
I. arvestades, et EL on seadnud ambitsioonikad kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärgid oma kliimamuutuste vastu võitlemise poliitika oluliseks osaks;
I. whereas the EU has set ambitious greenhouse gas reduction targets as a key part of its policy to combat climate change,
J. arvestades, et traditsioonilisi energiaallikaid saab kasutada kütuste tootmiseks;
J. whereas conventional sources of energy can be used to produce fuels,
K. arvestades, et seoses kivisöekaevandamise ümberkorraldamisega ELis on isegi tarnekindluse seisukohast mõistlik säilitada praegusel määral juurdepääs olemasolevatele olulistele kodumaistele reservidele;
K. whereas, in the context of the restructuring of hard coal mining in the EU, it make sense, even from the point of view of security of supply, to maintain the present level of access to the substantial domestic reserves that exist,
L. arvestades, et ühenduse õigusaktid, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul
L. whereas Community legislation such as Directive 2001/77/EC of the European Parliament and of the Council of 27 September 2001 on the promotion of electricity produced from renewable energy sources in the internal electricity market
2. rõhutab, et energiatõhususe parandamine aitab kaasa jätkusuutlikkusele ja tarnekindlusele ning parandab samas ELi tootjate ekspordivõimalusi;
Stresses that improving energy efficiency makes a major contribution to sustainability and security of supply, while at the same time improving export opportunities for EU producers;
4. on veendunud, et väga oluline on fossiilkütust kasutavate elektrijaamade tehnoloogia jätkuv tõhustamine ning tuumaelektrijaamade ohutusstandardite edasine täiustamine, termotuumasünteesi kiire arendamine ja sellega seoses teadustööde rahastamise suurendamine;
Believes that further improvements in the efficiency of fossil fuel power plant technology are essential, as are further improvements in the safety standards of nuclear power plants, the rapid development of nuclear fusion technology and corresponding increases in research funding;
6. märgib, et parem juurdepääs säästvale energeetikale võimaldab arengumaadel saavutada aastatuhande arengueesmärgid, ning et hinnanguliselt kaks miljardit inimest kannatab praegu energia halva kättesaadavuse all, mis piirab nende majandusliku arengu ja elatustaseme tõstmise väljavaateid;
Notes that increased access to sustainable energy is key to the ability of developing countries to achieve their Millennium Development Goals and that an estimated two billion people currently suffer from energy constraints that limit their opportunities for economic development and a better standard of living;
11. tervitab ELi ja USA Atlandi-ülese majanduspartnerluse raames loodud Atlandi-ülest majandusnõukogu, mida käsitlev leping allkirjastati Washingtonis 30. aprillil 2007 ja mis aitab luua suuremat Atlandi-ülest mõistmist energeetikateemade osas; rõhutab vajadust tugevdada suhteid energeetikaküsimustes, mis peavad hõlmama ka õigusloomeaspekte;
11. welcomes the EU-US Transatlantic Economic Council, part of the EU-US Transatlantic Economic Partnership, signed in Washington DC on 30 April 2007, which will help to build greater transatlantic understanding in relation to energy related topics; highlights the need to strengthen relations with regard to energy-related subjects, something which must also involve legislative aspects;
23. juhib tähelepanu nõukogu poolt esile toodud vajadusele tagada, et uue võimsuse loomisel kasutatakse kõige tõhusamat kättesaadavat tehnoloogiat ning et kasutatakse rohkem koostootmist, kaugkütet ja -jahutust ning tööstuse jääksoojust;
Draws attention to the need, highlighted by the Council, to ensure that the most efficient available technology is used when new capacity is built and that greater use is made of cogeneration, district heating and cooling and industrial residual heat;
25. rõhutab, et fossiilkütused jäävad ELi energia tarnekindluse tagamisel väga oluliseks, ning toonitab maagaasi väärtuslikkust kõige madalama süsinikusisaldusega fossiilkütusena;
Emphasises that fossil fuels will remain highly important to ensuring the EU’s security of energy supply and stresses the value of natural gas as the fossil fuel with the lowest carbon content;
36. on veendunud, et kõige tõhusam viis tagada, et kasvuhoonegaasid ei põhjusta kliimamuutusi, on vähendada kiiresti ja oluliselt kõnealuste gaaside tootmist; usub sellega seoses, et süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogia on vaid üks vahenditest, mida saab kasutada kliimamuutuste küsimuse käsitlemisel;
Is convinced that the most effective way of ensuring that greenhouse gases do not have an impact on climate change is to bring about a swift, substantial reduction in the production of such gases; in that connection, believes that CCS technology represents only one of the means which could be used to address the issue of climate change;
68. tunnistab tuumaenergia tähtsust olulise osana 27st liikmesriigist 15 elektrivarustuses ja seega Euroopa Liidu jaoks tervikuna, moodustades kolmandiku kogu ELi elektrivarustusest;
Acknowledges the fact that nuclear energy is an important component of power supply in 15 of the 27 Member States, and thus for the Union as whole, providing one third of the total EU electricity supply;
70. märgib, et uusi tuumaelektrijaamu ehitatakse, kavatsetakse ehitada või uuritakse selleks võimalusi Soomes, Prantsusmaal, Bulgaarias, Rumeenias, Slovakkias, Leedus (koostöös Läti ja Eestiga), Ühendkuningriigis, Poolas ja Tšehhi Vabariigis;
Notes that Finland, France, Bulgaria, Romania, Slovakia, Lithuania (with the collaboration of Latvia and Estonia), the United Kingdom, Poland and the Czech Republic are building new nuclear power plants, or are planning to build them or are investigating such a possibility;
76. tuletab meelde, et tuumaenergiat kasutavad liikmesriigid on võtnud endale kohustuse täita rahvusvahelisi ohutusnõudeid ja tuumarelva leviku tõkestamise nõudeid, ning tunnistab siinkohal Euratomi asutamislepingu erilist tähtsust;
Recalls that the Member States which use nuclear energy have committed themselves to complying with international security and non-proliferation standards, and acknowledges in this connection the particular importance of the Euratom Treaty;
79. rõhutab 2007. aasta septembris loodud säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvormi olulisust tuuma lõhustumise alase Euroopa strateegilise teadusuuringute kava loomisel;
Emphasises the importance of the Sustainable Nuclear Energy Technology Platform launched in September 2007 in establishing a strategic European research agenda for nuclear fission;
81. rõhutab, et IV põlvkonna rahvusvaheline foorum, mille liige on Euroopa Aatomienergiaühendus, on ette näinud arengusuundi, mille kohaselt on tuumaenergial pikaajalised tulevikuväljavaated tänu sellele, et tuumaenergia põhineb suurel määral ressursside sellisel kasutamisel, mis võimaldab laiendada tuumaenergia võimalike rakenduste väljatöötamise ajalise ulatuse tuhandetele aastatele ja mis vähendab märkimisväärselt lõpptulemusena toodetud jäätmete koguseid ja radioaktiivsust;
Stresses that the developments envisaged in the framework of the Generation IV International Forum, of which the European Union Atomic Energy Community is a member, suggest that nuclear energy has a long-term future thanks to the fact that it relies on extensively on a use of resources which allows the timescale for developing the potential applications of nuclear energy to extend over thousands of years and which will very significantly reduce the volume and radioactivity of the waste ultimately produced;
86. märgib, et lõpliku ladustamise küsimus on tehnoloogiliselt lahendatud ja et lõppladustamist vajavate jäätmete kogus on väike ja hinnatav;
Notes that the issue of final disposal has been technologically resolved and that the quantity of waste requiring final disposal is small and calculable;
90. tuletab meelde, et terves maailmas kavandatakse või ehitatakse kümneid tuumaelektrijaamu ja et ELi jaoks on oluline nende ehituses osaleda, seda nii tööstusstrateegia seisukohast kui ka selleks, et edendada kõige rangemaid ohutuspõhimõtteid kogu maailmas;
Recalls that dozens of nuclear power plants are planned or being built worldwide, and that it is vital for the EU to be involved in their construction, both from the point of view of industrial strategy and in order to promote the most stringent possible safety principles throughout the world;
Fossiilsete energiaallikate osakaal ELi 25 liikmesriigi sisemaisest kogutarbimisest oli 2004. aastal 79%, kusjuures suurima osa sellest moodustas nafta (37,2%), millele järgnesid gaas (23,9%) ja süsi (17,9%).
In 2004 the share of fossil fuels as a proportion of gross domestic consumption in the EU-25 stood at 79%, the largest percentage being represented by oil (37.2%), followed by gas (23.9%) and coal (17.9%).
Kõnealuse tähtsa rolli ning sama soodsate ja tõhusate alternatiivide puudumise tõttu on fossiilsed energiaallikad kõigi prognooside kohaselt 2020. aastal ja edaspidigi ELi energialiikide keskseks osaks.
Because of the prominent role played by fossil fuels and the lack of any equally cheap and efficient alternatives, they are universally predicted to remain a central component of the EU’s energy mix up to and beyond 2020.
Samas kasvab sõltuvus fossiilsetest energiaallikatest 1990. aasta 47%ga võrreldes 2030. aastaks umbes 70%ni.
At the same time, dependency on fossil fuel imports will rise from 47% in 1990 to around 70% in 2030.
Sõltuvus nafta impordist muutub eriti suureks – peaaegu 94%.
Dependency on oil imports will be particularly high, at almost 94%.
Kuid ka maagaasi puhul suureneb sõltuvus impordist 2004. aasta 47,5%st 85%ni 2030. aastal.
However, dependency on natural gas imports will also rise from 47.5% in 2004 to some 85% in 2030.
Mõlemad suurenemised on tingitud peamiselt kodumaise toodangu vähenemisest nafta- ja maagaasivarude ammendumise tõttu.
The upward trend in both these figures is largely due to a drop in domestic production owing to exhaustion of oil and gas reserves.
Samas suureneb energianõudlus umbes 1% aastas.
At the same time, demand for energy is increasing at around 1% per year.
Nõudlus elektrienergia järele suureneb kaks korda kiiremini kui muude energiaallikate puhul.
Demand for electricity is growing almost twice as fast as demand for other energy sources.
Juba praegu peab EL seadma suuna energiatarnete tulevikule.
The EU should already be making plans for the future of energy supply.
Eelkõige peab see vastama väljakutsele tasakaalustada omavahel energiapoliitika kolm sammast: konkurentsivõime, jätkusuutlikkus ja tarnekindlus.
In particular, it must face the challenge of striking a balance between the three pillars of energy policy: competitiveness, sustainability and security of supply.
Üheks sammuks selles suunas on komisjoni kolm teatist.
The Commission’s three communications are a step in this direction.
Tehnoloogia olulisus
The importance of technology
Uuenduslikud energiatehnoloogiad ei ole mitte üksnes oluline majandustegur, vaid need aitavad märkimisväärselt kaasa energia tarnekindlusele.
Innovative energy technologies are not only an important economic factor but also make a crucial contribution to security of energy supply.
EL, liikmesriigid ja Euroopa ettevõtted peavad tegema täiendavaid jõupingutusi, et edendada uute energiatehnoloogiate teadus- ja arendustegevust.
The EU, the Member States and businesses in Europe must make further efforts to advance research into and development of new energy technologies.
Seejuures on eriti oluline keskkonnasõbralikkuse ja olemasolevate elektrijaamade ohutuse suurendamine, uute energiaallikate kasutuselevõtmine, fossiilsete energiaallikate tõhusam ja puhtam kasutamine ning tuumalõhustumis- ja termotuumasünteesitehnoloogiate edasiarendamine.
In this connection reducing the environmental impact and enhancing the safety of existing installations, developing new energy sources, more efficient and cleaner use of fossils fuels and the further development of nuclear fission and fusion technologies are of particular importance.
Seejuures muutub üha olulisemaks kõnealuste tehnoloogiate ekspordipotentsiaal.
The export potential of such technologies is also increasingly significant.
Näiteks juba 2004. aastal eksporditi EList ökoloogilisi tehnoloogiaid 22 miljardi euro väärtuses.
For example, as early as 2004, environmental technologies with a total value of EUR 22 billion were exported from the EU.
Kogu maailmas võib energiatehnoloogiate koguväärtus suureneda 2020. aastaks 2200 miljardi euroni.
The global market volume of energy technology could grow to 2 200 billion by 2020.
Ühenduse tehnoloogia edendamise eesmärk peab olema Euroopa ettevõtetele kõnealusest koguväärtusest võimalikult suure osa tagamine, mis hõlmaks kõiki tehnoloogiavaldkondi.
The aim of EU technology promotion must be to secure the greatest possible share of this market volume for European businesses, including all areas of technology.
See aitab märkimisväärselt kaasa ka töökohtade säilitamisele ja loomisele ELis.
This will also contribute significantly to securing and creating jobs.
See saab õnnestuda üksnes juhul, kui teadusuuringute rahastamist energiavaldkonnas, mis oli ELis 2004. aastal 0,04% SKTst, kohandatakse märkimisväärselt kõrgemale USA ja Jaapani tasemele ja korraldatakse tõhusamalt.
This can only happen if the level of support for research into energy in the EU, which stood at 0.4% of GDP in 2004, is adjusted in line with the significantly higher level in the USA and Japan and is more effectively organised.
Teadusuuringute rahastamine peab vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele keskenduma tehnoloogiatele, mis on ELi strateegiliseks huviks ning loovad riikliku rahastamisega võrreldes samas kaalukama ja selgema lisandväärtuse.
In accordance with the subsidiarity principle it must concentrate on technologies which are in the strategic interest of the EU as a whole while at the same time generating a substantial and visible added value as compared with support from individual Member States.
Samuti on vältimatu riiklike ja ühenduse uurimisprogrammide parem kooskõlastamine.
Improved coordination between national and EU research programmes is also essential.
Lisaks teadusuuringute rahastamisele on tulevikutehnoloogiate oluliseks rahastamisvahendiks stardikapital.
In addition to support for research, start-up funding is an important instrument for the promotion of future technologies.
Kõnealuste toetuste andmine tuleb siiski toote turuvalmiduse saavutamisel lõpetada, et vältida konkurentsimoonutusi ja juhutulusid.
However, such funding must end once the product has become commercially viable, in order to prevent distortions of competition and windfall profits.
Suuremat tähelepanu tuleb seetõttu pöörata uuenduslike tehnoloogiate Euroopa platvormi loomisele andmeside platvormina tootjate ja klientide vahel, nii nagu selle kohta tegi ettepaneku komisjon.
Accordingly, greater emphasis should be placed on the construction of a European platform for innovative technologies, as proposed by the Commission in the form of a communication platform between producers and customers.
Kõnealune platvorm peab võimaldama kiiremat ülevaadet Euroopas olemasolevatest ja väljatöötamisel olevatest uuenduslikest tehnoloogiatest energiavaldkonnas.
This should permit a rapid overview of innovative technologies in the energy field which are in place or are being developed throughout Europe.
Fossiilsed energiaallikad
Fossil fuels
Praegu on fossiilsetest energiaallikatest elektritootmise kulud ELis keskmiselt sama kõrged kui taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmisel (vastavalt 4,7 eurosenti kWh kohta ja 9,5 eurosenti kWh kohta).
At present, the cost of producing electricity from fossil fuels in the EU is on average half as much as producing it from renewables (4.7 cents/kWh as opposed to 9.5 cents/kWh).
Seni, kuni alternatiivid põhjustavad märkimisväärseid lisakulusid ettevõtetele ja tarbijatele, on fossiilsetest energiaallikatest loobumine Euroopa tööstusharu konkurentsivõime tõttu maailmaturul vastutustundetu.
With a view to the competitiveness of European industry on the global market in particular, it would be irresponsible to renounce fossil fuels so long as the alternatives engender significantly higher costs for businesses and consumers.
See ohustaks ka ELi majanduskasvu ja Lissaboni eesmärkide saavutamist.
This would also seriously jeopardise the EU's growth targets and the Lisbon objectives.
Tulevase tarnekindluse ja keskkonnakaitse jaoks on võrdväärselt oluline vananenud elektrijaamade väljavahetamine uute elektrijaamadega, mille efektiivsus on 55%.
It is crucial in the interest both of future security of supply and of the environment that obsolete power plants should be replaced with new plants with efficiency levels as high as 55%.
Kolmandiku söeküttel töötavate elektrijaamade väljavahetamine ELis 2020. aastaks tänapäevaste elektrijaamadega vähendab süsinikdioksiidi heidet ELis kolmandiku võrra.
Replacing one third of the coal-fired power stations in the EU with modern plants by 2020 would mean a saving of one third of the EU’s CO2 emissions.
Millised energiaallikad uute võimsuste loomisel kasutusele võetakse, jääb siiski elektritootjate otsustada, kellel on kõige parem ülevaade üksikute energiaallikate kuludest ja eelistest.
Which source of fuel is chosen when building new capacity must, however, be left up to the electricity producers, who have the best overview of the costs and advantages of the various energy sources.
Tarnekindlusest tulenevatel põhjustel ei tohi jõupingutused kliimamuutuste vastu võitlemisel põhjustada mõne energiaallika ebasoodsasse olukorda seadmist.
For reasons of security of supply, efforts to combat climate change must not lead to any one energy source being put at a disadvantage.
See kehtib eelkõige söe kohta, mille ülemaailmsetest varudest piisab praegu veel vähemalt 200 aastaks.
This is particularly true of coal, worldwide reserves of which are sufficient for at least another 200 years.
Seega on süsi maailmas kõige enam levinud fossiilne energiaallikas.
Coal is thus the globally most widespread fossil fuel.
26% varudest asub Ameerika Ühendriikides, 23% endise Nõukogude Liidu territooriumil.
26% of these reserves are in the USA, another 23% on the territory of the former Soviet Union.
ELis on Saksamaal (7%) ja Poolal (2%) märkimisväärne osa ülemaailmsetest varudest.
Within the EU, Germany (7%) and Poland (2%) possess a significant proportion of global reserves.
Oluline on see, et enamik varudest asub poliitiliselt stabiilsetes riikides ja erinevalt naftast ja gaasist on hinnakõikumine äärmiselt väike.
The crucial factor is that most of these reserves are to be found in politically stable countries and that, unlike oil and gas, the price volatility of coal is extremely low.
Just see muudab söe vältimatuks fossiilseks energiaallikaks ELis.
This in particular makes coal an indispensable fossil fuel for the EU.
Tehnoloogiliste põhjuste tõttu ei tohi sütt tähelepanuta jätta.
For technological reasons, too, coal should not be neglected.
Üksnes siis, kui sütt kasutatakse ELis jätkuvalt elektritootmises, suudavad Euroopa ettevõtted saavutada tehnoloogilisi edusamme ja eksportida oma teadmisi sellistesse arenguriikidesse nagu Hiina ja India, kellel endal on olulised söevarud.
Only if it continues to be used for power production within the EU will it be possible for European businesses to make technological advances in this area and export them to emerging countries such as China and India, which also have large coal reserves.
See kindlustab ELis töökohad ja aitab oluliselt kaasa ülemaailmsele keskkonnakaitsele.
This will secure jobs in the EU and will at the same time make a significant contribution to protecting the world’s environment.
Seda, kui edukad on siinjuures Euroopa ettevõtted, võib näha sellest, et hoolimata märkimisväärsest elektrienergia nõudluse suurenemisest alates 1990. aastast suurenes süsinikdioksiidi heide elektritootmisel üksnes mõõdukalt.
The degree of success achieved by European firms in this respect can be seen from the fact that, in spite of a significant increase in demand for electricity since 1990, there has been only a moderate increase in CO2 emissions from power production.
Seevastu suurenes märkimisväärselt transpordi osakaal Euroopa süsinikdioksiidi heites.
Conversely, the proportionate contribution of transport to European CO2 emissions has risen considerably.
Jõupingutused süsinikdioksiidi heite vähendamiseks peavad seetõttu hõlmama kõiki energiaallikaid.
Efforts to reduce CO2 emissions must thus apply to all sources of energy.