natgillin/translations-raw huggingface dataset:
164. nõuab, et ELi 2020. aasta strateegia sisaldaks eesmärki vähendada ELis vaesust poole võrra ning juhib tähelepanu sellele, et enamik praegu vaesuses või vaesuse ohus elavatest eurooplastest on naised, eeskätt vanemad naised, sisserännanud naised, üksikemad ja hooldajad; on samuti seisukohal, et kasutusele tuleks võtta elukäigu perspektiiv, sest vanemate vaesus mõjutab otseselt lapse elu, arengut ja tulevikku;
Insists that the EU 2020 strategy should include a target for reducing poverty in the EU by half, and points out that a majority of Europeans currently living in poverty, or at risk of poverty, are women, in particular older women, migrant women, single mothers and carers; takes the view, moreover, that a life-course perspective should be introduced, as poverty of its parents has a direct impact on a child's life, development and future;
177. märgib, et fiskaal- ja rahapoliitika ei asenda struktuurireformi, mis peab tegelema Euroopa majanduse põhiprobleemidega – järsult kasvavad võlad ja defitsiidid, vananev elanikkond, väga tõenäoline uus inflatsioonilaine, tööstust kliimamuutuse poliitikaga seoses ähvardavad ohud, mis on eelkõige tingitud ebakindlusest uute sihtmärkide ja normide osas, madalast tootlikkusest ja konkurentsivõimest; nõuab avaliku raha kasutamisel suuremat tõhususest nii Euroopa kui ka riigi tasandil; on seisukohal, et koordineeritud poliitika kujundamisel ja eesmärkide seadmisel tuleks arvesse võtta erinevusi kriisi ajas ja raskusastmes, samuti liikmesriikide erinevat kriisieelset fiskaalset ja rahalist olukorda; on veendunud, et need jõupingutused peaksid tooma kaasa riikide majanduse kiirema tegeliku lähenemise;
Notes that fiscal and monetary policies are no substitute for structural reform, which must address the underlying weaknesses of the European economy – sharply growing debts and deficits, an ageing population, the highly probable new surge in inflation, risks to industries generated by climate-change policies, especially owing to uncertainty about new targets and standards, low productivity and lack of competitiveness; calls for higher efficiency in using public money, at both European and national levels; considers that the differences in the timing and intensity of the crisis, as well as the different ex‑ante fiscal and monetary positions of the individual Member States, should be taken into account when adopting coordinated policies and targets; believes that these efforts should lead to faster real convergence among national economies;
187. nõuab tungivalt, et tööhõivet soodustava liidu tegevusega kaasneksid meetmed vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks ning tõhusalt toimiv siseturg ELi töötajatele, et kriis ei süvendaks veelgi ebavõrdsust;
Urges the Union to link its actions on employment to measures to combat poverty and social exclusion, together with an effectively functioning internal market for workers within the EU, so that the crisis does not further increase inequalities;
192. tuletab meelde, et tööhõive on majanduse võtmetegureid, kuna aitab tagada ostujõu; on seisukohal, et Euroopa Liit peab püüdlema täieliku ja kvaliteetse tööhõive poole ning et siseturu jätkusuutliku toimimise tingimus on inimväärset tööd pakkuva ja innovatsiooni soodustava tööturu olemasolu;
Makes the point that employment is one of the key factors in the economy because it contributes to spending power; considers that the EU should pursue the aim of full, high-quality employment and that the sustainable functioning of the internal market depends on a labour market that offers decent work and furthers the cause of innovation;
Töökohtade loomine VKEsid toetades
Creating new jobs by promoting SMEs
197. on seisukohal, et on aeg vaadata tulevikku ja õppida minevikust ning viia seeläbi aja jooksul ellu struktuurilised muudatused, mis parandavad VKEde konkurentsivõimet ja võimaldavad neil toime tulla lisasurvega, mida avaldab globaliseerunud keskkond ja meie konkurentide suutlikkus hõlvata üha uuenduslikumaid turge, ning tagada seega potentsiaalsed töökohad paljudele tööjõuturu haavatavamatele osalistele ja nende peredele;
Believes that it is time to look to the future and learn from the lessons of the past, thereby achieving over time the structural changes that will make our SMEs more competitive and ready to face the additional pressures that will come from the globalised environment and our competitors’ capacity to enter into ever more innovative markets, and in so doing potentially guaranteeing jobs for many of the more vulnerable members of the work force and their families;
201. tõdeb, et tööstuse ja VKEde innovaatilisemaks muutmise eesmärki ei saavutata üksnes kapitali kättesaadavuse parandamisega üldiselt, vaid sihiks tuleb seada ka rahastamisallikate mitmekesistamine;
Realises that the ambition to drive industry and SMEs towards innovation will not be achieved solely by improving access to capital in general, but that there should also be an aim to diversify the sources of financing;
203. märgib, et finantskriis, mida võimendas sellest tulenenud majanduslangus, tõi kaasa VKEde ja ettevõtjate jaoks kättesaadava riskikapitali vähenemise; nõuab seetõttu, et uuenduslikud finantslahendused leiaksid laiemat kasutust, et võimaldada VKEdel ja eriti uutel üliuuenduslikel ettevõtetel anda oma otsene ja kaudne panus üldise majanduskasvu parandamisse;
Notes that the financial crisis, compounded by the resulting economic downturn, has resulted in less risk capital being available for SMEs and entrepreneurs; calls, therefore, for an enhanced role for innovative finance solutions to enable SMEs, and especially young, highly innovative companies, to play their role, both directly and indirectly, in improving overall growth performance;
205. on seisukohal, et VKEsid tuleks käsitleda teadus- ja uuendustegevuse edendajatena, kes parandavad tööhõivet ja aitavad tõsta ELi konkurentsivõimet, ning seetõttu tuleks neid ühtekuuluvusfondidest rahastatavate väiksemate investeeringute puhul partneriteks pidada; usub, et selles osas on kõige olulisem eraldada vahendeid ülikoolidele ja soodustada partnerlust VKEdega;
Takes the view that SMEs should be regarded as a motor for developing research and innovation, promoting employment and contributing to the EU's competitiveness, and that they therefore should be regarded as partners for smaller investments financed by the cohesion funds; believes that the allocation of funds to universities and the promotion of partnerships with SMEs are key in this regard;
209. nõuab, et ELi liikmesriigid püüaksid VKEde maksustamist kooskõlastada; usub, et siseturu lõplik väljakujundamine VKEdele piiriüleste rahastamis- ja ärivõimaluste pakkumiseks on ELi majanduse taastumise toetamise seisukohalt ülioluline;
Calls for the EU Member States to consider efforts to coordinate taxation relative to SMEs; believes that completing the internal market to provide cross-border financing and business opportunities for SMEs is essential to fostering the EU's recovery;
215. märgib, et kuigi osa tärkava turumajandusega riike ja arengumaid tundub olevat finantskriisi halvimatest mõjudest pääsenud, on 40% arengumaadest siiski kriisist väga mõjutatud ja hinnanguliselt 90 miljonit inimest langeb selle tõttu vaesusse;
Notes that, although some of the emerging and developing countries seem to have escaped the worst effects of the crisis, 40% of developing countries have nevertheless been highly exposed to the effects of the financial crisis, and an estimated 90 million people will be plunged into poverty as a result;
218. mõistab valupunkte ja probleeme, mida tekitab ülemaailmsete finants- ja majandusinstitutsioonide juriidiliselt siduvate volituste puudumine ja nende eraldatus; tunneb seetõttu heameelt algatuste üle suurendada reformi teel Rahvusvahelise Valuutafondi ja teiste ÜRO institutsioonide tõhusust, globaalset haaret ja vastutust, et neile saaks teha ülesandeks toimida majandus- ja finantssektorit puudutavate kooskõlastamisalgatuste katusorganisatsioonidena ning vajaduse korral anda õiguse kehtestada rahvusvaheliste konventsioonide näol juriidiliselt siduvaid eeskirju;
Recognises the weaknesses and problems caused by the lack of legally binding powers, and the disconnectedness, of the global financial and economic institutions; welcomes in consequence the initiatives to enhance, by means of reform, the effectiveness, global reach and accountability of the IMF and other UN institutions, so that they can be mandated to serve as a platform for overarching economic and financial sector coordination initiatives and, where appropriate, given powers to lay down legally binding rules in the form of international conventions;
221. soovitab, et Baseli pangajärelevalve komitee juhtimise ja toimimise parandamisega samaaegselt tuleb püüda tugevdada teiste turusegmentide rahvusvahelist juhtimist; teeb ettepaneku jõustada Baseli pangajärelevalve komitee eeskirjad rahvusvaheliste lepingute kujul;
Recommends that, at the same time as improving the governance and operation of the Basel Committee on Banking Supervision, efforts need to be made to strengthen international governance arrangements for other market segments; proposes that the BCBS rules should come into force in the form of international treaties;
peab vajalikuks kujundada maksusüsteem õiglaselt ümber, et see ei soodustaks ülemäärast laenukapitali kasutamist, vaid edendaks sotsiaalset õiglust, ettevõtlikkust ja innovatsiooni;
Considers it necessary to redesign the taxation systems in a fair manner, in a way that discourages the build-up of excessive leverage and promotes social justice, entrepreneurial spirit and innovation;
nõuab jätkusuutliku sotsiaalse turumajanduse ja selle väärtuste taaselustamist;
Calls for a revitalisation of the sustainable social market economy and the values it enshrines;
Volitus ja eesmärgid
Mandat e and objectives
Euroopa Parlament moodustas oma 7. oktoobri 2009. aasta otsusega finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni, mille ülesanne on järgmine:
By decision of 7 October 2009, the European Parliament set up a Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis which has as its objectives:
– analüüsida ja hinnata finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi ulatust ja mõju ELile ja liikmesriikidele ning ülemaailmse juhtimise olukorda; pakkuda asjakohaseid meetmeid, et ehitada pikas perspektiivis üles tugevad ja stabiilsed finantsturud, mis võimaldavad toetada jätkusuutlikku majanduskasvu, sotsiaalset ühtekuuluvust ja tööhõivet kõikidel tasanditel, ning anda hinnang meetmete mõju ja tegevusetusega kaasnevate kulude kohta;
- to analyse and evaluate the extent of the financial, economic and social crisis, its impact on the Union and its Member States, and the state of world governance, to propose appropriate measures for the long-term reconstruction of sound, stable financial markets able to support sustainable growth, social cohesion and employment at all levels, and to provide an assessment of the effect of those measures and the cost of inaction;
– analüüsida ja hinnata ühenduse õigusaktide senist rakendamist kõikides asjaomastes valdkondades ja liikmesriikide meetmete kooskõlastamist, et toetada jätkusuutlikku ja kvalitatiivset majanduskasvu ning pikaaegseid investeeringuid, eesmärgiga võidelda töötusega ning leida lahendus demograafilistele ja kliimaga seotud probleemidele, järgides subsidiaarsuse põhimõtet.
- to analyse and evaluate the current implementation of Community legislation in all the areas concerned and the coordination of the measures taken by the Member States to support sustainable qualitative growth and long-term investment, with a view to combating unemployment and responding to demographic and climate challenges, while complying with the subsidiarity principle;
Selleks tuli komisjonil luua vajalikke kontakte ja korraldada kuulamisi, millest võtavad osa Euroopa Liidu institutsioonid ning riikide, Euroopa ja rahvusvahelised organisatsioonid ja foorumid, samuti liikmesriikide ning kolmandate riikide parlamendid ja valitsused ning teadusringkondade, ettevõtete ja kodanikuühiskonna, kaasa arvatud tööturu osapoolte esindajad, tehes seejuures tihedat koostööd alaliste komisjonidega,
With this end in view, the Committee was to establish the necessary contacts and hold hearings with the European Union institutions, national, European and international institutions and forums, the national parliaments and governments of the Member States and of third countries, and representatives of the scientific community, business and civil society, including the social partners, in close collaboration with the standing committees.
Komisjon võib tihedas koostöös alaliste komisjonidega anda soovitusi meetmete võtmiseks või algatuste käivitamiseks.
The special committee may make recommendations regarding the measures and initiatives to be taken, in close collaboration with the standing committees.
Töömeetod ja töökava
Method and work programme
Kohe pärast erikomisjoni avakoosolekut 15. oktoobril 2009 hakkasid komisjoni koordinaatorid töötama välja töökava, mis on komisjonile tööülesannete täitmiseks vajalik.
Promptly after the constituent meeting of CRIS Committee (15 October 2009), CRIS Coordinators have started elaborating the work programme, which the Committee needs so as to pursue its mandate.
Selleks et erikomisjon saaks täita volitustega antud ülesandeid, koostati töökava, mis põhines andmete kogumisel, analüüsil ja järelduste tegemisel.
In order to allow the CRIS Committee to successfully achieve the objectives set by this mandate, the work programme needed to be structured on the basis of the following elements: fact finding, analysis and conclusions.
Andmete kogumine
Fact finding
Põhjalik andmete kogumine on oluline selleks, et mõista kriisi põhjuseid ja selle seotust eri poliitika- ja ühiskonnaelu valdkondadega.
A thorough fact finding element is key to understand the causes of the crisis and the interconnectedness between different policy fields and areas of society.
Seda silmas pidades kasutas erikomisjon oma töös järgmisi andmekogumise meetodeid.
Keeping this in mind, the CRIS Committee work programme relies on the following main fact finding methods:
· Avalikud kuulamised
· Public Hearings
Avalikud kuulamised annavad komisjoni liikmetele võimaluse saada arvamusi tunnustatud asjatundjatelt ja nendega mõtteid vahetada.
Public hearings provide the opportunity for Committee Members to acquire the opinions of renowned experts and to exchange views with them.
Selleks pidas erikomisjon 7 avalikku kuulamist eri teemadel oma pädevusalasse kuuluvates poliitikavaldkondades.
To that end, the CRIS Committee held 7 public hearings on different topics and policy areas included in its mandate:
o Finantskriis: põhjused, tagajärjed ja ülesanded
o The Financial Crisis: causes, consequences and challenges
o Kriisi levik – reaalmajandus ja riigi rahandus
o The Spread of the Crisis - on the real economy and on public finances
o Ülemaailmse kriisi ühiskondlik mõju: töötus, sotsiaalne seisund, demograafilised probleemid ja pensionisüsteem
o The Social Impact of the Crisis: unemployment and the social state and demographic challenges and the pension system
o Finantsregulatsioon ja -järelevalve: praeguse süsteemi peamised vajakajäämised ja võimalikud tulevikumudelid
o Financial regulation and supervision: main failures of the current system and possible future models
o Globaalne valitsemine: üldine tasakaalustamatus, kliimamuutusest tulenevad ülesanded, kriisi mõju arengumaadele ja kaubandusele
o Global Governance: global imbalances, climate change challenges, impact of the crisis on developing countries and trade
o Kriisist väljumise majandusstrateegiad: finantsilised ja rahalised aspektid ning töökohtade loomine, siseturg, innovatsioon ja jätkusuutlik roheline majanduskasv
o Economic Exit Strategies: financial and monetary aspects and job creation, internal market, innovation and sustainable green growth.
Erikomisjonile esitasid tõendeid paljud asjatundjad, sealhulgas ELi, riikide ja rahvusvaheliste institutsioonide, liikmesriikide, akadeemiliste ja äriringkondade, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühenduste esindajad.
A number of experts provided evidence to the CRIS committee, including representatives of EU, national and international institutions, governments of the Member States, academia, business community, social partners and civil society.
· Uurimused ja teabedokumendid
· Studies and Briefing papers
Erikomisjon tellis kaks suuremat uuringut: tegevusetuse ja puuduliku kooskõlastamise mõjuhinnang ning kriisiohjamise uuring.
The CRIS Committee has commissioned two major studies: an impact assessment on the costs of non-action and insufficient coordination and on crisis management.
Lisaks sellele tellis komisjon välisekspertidele mitmeid ülevaatedokumente, mis andsid olulist teavet iga avaliku kuulamise teema kohta, et valmistada ette iga kuulamise sisulist mõttevahetust.
In addition the Committee has ordered a series of briefing papers to external experts; these provided essential information on the topics of the individual public hearings to prepare substantially the exchange of views at each of the hearings.
Võrreldes avalike kuulamistega annavad seminarid välist oskusteavet konkreetsematel teemadel ja on võimalik korraldada põhjalikumaid arutelusid.
Compared to public hearings workshops provide external expertise on more targeted subject matters and enable a more detailed discussion.
Selleks kavandati järgmised seminarid:
To this end, the following workshops were scheduled:
o Kriisi mõju VKEdele
o The impact of the crisis on SMS
o Kriisi mõju uutele liikmesriikidele ja ühtekuuluvusmeetmete roll
o The impact of the crisis on new Member States and the role of cohesion instruments
o EL ja Hiina: uuenenud partnerlus pärast ülemaailmset finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi (toimub 29. mail Shanghais)
o EU-China: a revisited partnership in the aftermath of the global financial, economic and social crisis (to be held in Shanghai on 29 May)
o Atlandiülesed suhted (toimub 31. mail)
o Transatlantic Relations (to be held on the 31 May).
· Delegatsioonide visiidid
· Delegation visits
Selleks on erikomisjon kavandanud järgmised külaskäigud:
For that purpose CRIS has planned the following delegation visits:
o Basel ja Genf Šveitsis: kohtumised WTO, Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (BIS), Baseli komitee ja finantsstabiilsuse nõukogu ülemaailmsete institutsioonide oluliste isikutega;
o Basel and Geneva, Switzerland: to meet key players in the global institutional framework in WTO, the BIS, the Basel Committee and the Financial Stability Board
o Lätisse Riiga: arvamuste vahetused olulistes institutsioonides liikmesriigis, mida kriis tabas eriti rängalt ja mis sai maksebilansi toetust Rahvusvahelisest Valuutafondist;
o Riga, Latvia: to exchange views with the main institutions of a Member State, particularly hard hit by the crisis that has benefit from the balance of payment facility with the intervention of the IMF
o Peking ja Shanghai Hiinas: uurima eeskätt ülemaailmse tasakaalustuse küsimust, mis oli kriisi üks lähtepõhjusi, ning arutama tulevast globaalse valitsemise raamistikku;
o Beijing and Shanghai, China: to explore, in particular, the issue of global balances as one of the issues at the origins of the crisis and to discuss the future global governance framework
o Washington ja New York USAs: koguma teavet finantskriisi lähtepunktis ning arutama edasisi suundumusi finantssüsteemi korralduse ja järelevalve reformis ning globaalses valitsemises.
o Washington and New York, USA: to gather knowledge from the source of the financial crisis and to discuss the future developments in their regulation and supervision reform and the global governance of the financial system
Analüüside ja soovituste hindamiseks on erikomisjon moodustanud eksperdirühma.
As a type of sounding board for its analysis and recommendations, the CRIS Committee has established an expert panel.
Rühma kuuluvad erikomisjoni pädevusalasse kuuluvate eri poliitikavaldkondade tuntud asjatundjad, kes nõustavad raportööri ja komisjoni liikmeid konkreetsetes küsimustes.
It consists of well known experts in different policy areas covered by the CRIS mandate and provides advice to the Rapporteur and to Committee members on particular topics.
Kasutades teabekogumise käigus kogunenud teavet ja teadmisi, koostas erikomisjon mitmetel oma pädevusalas olevatel teemadel mitmeid dokumente ja arutas neid.
Using the information and knowledge gathered during the fact finding exercises, the CRIS committee elaborated and discussed several thematic papers on different topics covered by its mandate.
Enamikule fraktsioonidele anti ülesanne uurida põhjalikumalt mõnda teemat ning tutvustada seda komisjoni liikmetele.
Most political groups have been allocated the responsibility to elaborate upon certain topics and to present it to Committee members.
Koostati järgmised temaatilised dokumendid, mida arutati komisjonis.
The following thematic papers have been drafted and discussed by the Committee:
· Kriisi levik reaalmajandusele ja riigi rahandusele - Alain LAMASSOURE (EPP)
· The spread of the crisis on real economy and public finances in the EU - Alain LAMASSOURE (EPP)
o EL peaks koondama oma poliitika kesksele eesmärgile – kahekordistada kasvupotentsiaali eelarve parema kooskõlastamise ja ümberstruktureerimise abil
o The EU should focus its policies towards a central goal of doubling growth potential through greater coordination and restructuring of the budget.
o Liikmesriigid peaksid kaaluma, kuidas kõige paremini kohandada majanduskasvu mudelit, ning peaksid mõtisklema oma rolli üle tööstusriigina.
o Each Member State must consider how best to adapt its model for economic development and should consider its role as an industrial power.
o EL peab tegelema elanikkonna vananemisest tulenevate probleemidega, eeskätt tööhõive ja töötajate koolitusega.
o The EU must address the challenge of an aging population, in particular by employment and worker training.
o Oluline küsimus peaks olema ELi välismajanduspoliitika kriisijärgses maailmas.
o The external economic policy for the EU in the world after the crisis should be question.
· Kriisi sotsiaalne mõju tööhõivele, demograafilisele olukorrale ja pensionisüsteemile – Nikolaos CHOUNTIS (GUE)
· The social impact of the crisis on employment demographic challenge and pension system - Nikolaos CHOUNTIS (GUE)
o ELil tuleb keskenduda solidaarsusele, töökohtade kaitsele ja sotsiaalsele õiglusele.
o The EU needs to focus on solidarity, job protection and social justice.
o Konkurentsivõime parendamine tööõiguste hinnaga peab olema taunitav. keskenduda tuleb toodangu kvaliteedi parandamisele, haridusele, innovatsioonile, uutele energiaallikatele, teadusele ja tehnikale.
o Improving competitiveness by undermining labour rights must be discouraged; the focus should be on improving product quality, on education, innovation, new sources of energy, science and technology.
o ELi eelarvet tuleb oluliselt suurendada ning EIP prioriteetideks tuleb lugeda tööhõive ja sotsiaalne ühtekuuluvus, hariduse edendamine, teadus ja innovatsioon, majanduskasv koos keskkonnakaitsega ning uute, puhaste ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtt.
o The EU budget must be increased substantially and the priorities of the EIB need be refocused on employment and social cohesion, the development of education, research and innovation, economic growth with environmental protection, and the adoption of new, clean and renewable sources of energy.