natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9. tunnistades, et see on liikmesriikide probleem, on seisukohal, et kunstihariduspoliitikat peaks kooskõlastama Euroopa Liidu tasandil, eriti selles, mis puudutab:
Considers, whilst recognising that this is a matter for the Member States, that policies on artistic education ought to be coordinated at European Union level, particularly in relation to:
- eri sihtrühmadele suunatud kunstiõpetuse laadi, sisu ja kestuse kirjeldamist,
- describing the nature, content and duration of artistic studies, for their different ‘publics’,
- kunstiõpetuse, loovuse ja innovatsiooni vahelist seost,
- the link between artistic education, creativity and innovation,
- kunstihariduspoliitika tõhusust selle sotsiaalmajanduslikust mõjust lähtudes,
- the effectiveness of artistic education policies from the viewpoint of their socio-economic impact,
- tasakaalu saavutamist teoreetilise õppe ja praktilise algatuse vahel, mille eesmärk on tagada, et kunstiõpe ei oleks abstraktne,
- achieving a balance between theoretical study and practical initiation, so as to ensure artistic education is not abstract,
- kunstiõppe meetodite ja strateegia kohaldamist ja arendamist vastavalt infoühiskonna nõuetele,
- the application and development of the methods and strategies of artistic education in line with the requirements of the information society,
- spetsialiseerunud pedagoogide koolitamist ja uue vahendajana n-ö kunstikorraldajate koolitamist traditsiooniliste spetsialiseerunud pedagoogide kõrval;
- the training of specialised teachers and the training of ‘artist engineers’ of the new medium alongside that of traditional specialised teachers;
- tunnustama vastavalt Lissaboni strateegiale kunstiõpetuse ja loovuse tähtsust teadmistepõhise majanduse tingimustes,
- recognise the importance of promoting artistic education and creativity in the context of a knowledge-based economy, in accordance with the Lisbon Strategy,
- määratlema kunstiõpetuse rolli keskse pedagoogilise vahendina kultuuri väärtustamisel globaliseerunud ja paljukultuurilises maailmas,
- define the role of artistic education as an essential pedagogical tool in enhancing the value of culture in a globalised, multicultural world,
- looma ühisstrateegiaid, eesmärgiga edendada kunstihariduspoliitikat ja spetsialiseerunud pedagoogide koolitamist,
- establish joint strategies for the promotion of artistic education policies and policies for training teachers specialising in this subject,
- tunnustama kunstnike tähtsat rolli ühiskonnas ja vajadust määrata kindlaks kunstipedagoogikaks vajalikud erialaoskused;
- recognise the important role played by artists in society and the need to establish specific competences for artistic education within the educational process,
- innustama kultuurile suunatud avatud koordinatsioonimeetodi raames hiljuti loodud hariduse ja kultuuri töörühma liikmesriikide esindajaid arutlema kunsti rolli üle mitmesuguses haridusalases kontekstis (ametlik, eraviisiline, mitteametlik) ning kõigil haridustasanditel (kõrgkunstiõpetuses alates koolieelsest kuni kutsehariduseni ja edasi), samuti professionaalsetele õpetajatele vajaliku koolituse üle;
- encourage the national representatives in the recently established Education & Culture Working Group in the framework of the Open Method of Coordination (OMC) for Culture to discuss the role of the arts in different educational contexts (formal, informal and non-formal) and at all educational levels (from pre-primary to and beyond professional training in higher arts education) and also the training required for specialist teachers,
- innustama avatud koordinatsioonimeetodi kultuuritööstuse töörühmade liikmesriikide esindajaid tegelema keskse teemana kunstnike, juhtide, pedagoogide, vahendajate ja muude kultuurisektori professionaalide kutseõppe ja jätkuva kutsealase arenguga;
- encourage the national representatives in the OMC Working Groups on the Cultural Industries to address professional training and the continuing professional development of artists, managers, teachers, facilitators and other professionals in the cultural sector as a central theme,
- kutsuma seoses avatud koordinatsioonimeetodi raames aset leidva protsessiga kodanikuühiskonna vastavaid sidusrühmi jagama oma teadmisi ja kogemusi selles valdkonnas;
- invite the relevant stakeholders in civil society to share their knowledge and expertise in this area with regards to the process taking place in the OMC,
- parandama kutseõppe võimalusi kunstisektoris, tunnustades kõrgemat kunstiharidust kõigil kolmel astmel, nagu on määratletud Bologna deklaratsiooni protsessis (bakalaureuseõpe, magistriõpe, doktorantuur), parandades sellega kunstnike liikuvust ELis;
- improve the provision of professional training in the artistic sector by recognising higher arts education at all three levels as outlined by the Bologna Declaration process (Bachelor, Master, Doctorate), thereby improving the mobility of artists within the EU,
– kehtestama erikorra kunstihariduse edendamiseks mitmeaastase kultuuriprogrammi kontekstis;
– introduce special arrangements to promote artistic education in the context of the multiannual culture programme,
- tunnistama rühmade ja amatööride loometegevust;
- recognise the importance of group and amateur artistic activities;
Kunstiõpetust peetakse üldiselt klassikalise hariduse täisõiguslikuks osaks.
Artistic education is universally considered to be a vital element of education as it is traditionally understood.
Kuigi see on praegu paljude liikmesriikide haridussüsteemis kohustuslik õppeaine, esineb kunstiõppemudelites liikmesriigiti suuri erinevusi.
Currently, although it is a compulsory subject in many educational systems in the various Member States, there are still significant differences between artistic education models in the EU.
Kuigi ajalooliselt on kunstiõpe olnud seotud laste ja noorte haridusega, on tänapäevane suundumus kogu elu kestvaks õppeks ning uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate areng laiendanud kunsti ja kultuuri traditsioonilist ulatust ning loonud uusi sektorisse sisenemise ja kunstiväljendusviise.
Whereas, historically, artistic studies were linked to education during the earlier years, currently the lifelong learning approach and the development of new information and communication technologies (ICTs) have expanded the area traditionally devoted to art and culture, and have generated new forms of access and display for the sector.
Globaliseerunud, keerukas ja vastastikku sõltuvas maailmas, kus me elame, on info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate pidev areng põhjustanud ka teadmistepõhise majanduse arengu, mille tulemusel on intellektuaalne võimekus ja loovus muutunud esmatähtsaks.
In the globalised, complex, interdependent world in which we live, the constant advance of ICTs has also favoured the promotion of a knowledge-based economy, in which intellectual capabilities and creativity occupy a pre-eminent place.
Lisaks väärtustatakse meie heterogeenses ja paljukultuurilises ühiskonnas kultuuri ja selle rikkalikku mitmekesisust, mis on põhjapaneva tähtsusega eri rahvaste ja kultuuride kooselu parandamisel.
In addition, our heterogeneous and multicultural societies have enhanced the value of the role of culture and the wealth of its diversity, which are fundamental in improving the way in which different peoples and cultures coexist.
Nii on kultuuriharidus kodanike suurema liikuvuse kontekstis muutunud tähtsaks identiteedi säilitamise ning kultuuride- ja religioonidevahelise mõistvuse edendamise teguriks, nagu seda on esile tõstetud Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta raames, mille eesmärk on kultuuri teadvustamine ja edendamine.
Thus, in a context where citizens are more mobile, cultural education has become an important element in preserving identity and promoting intercultural and inter-religious understanding, as has been highlighted by the European Year of Intercultural Dialogue 2008, with its objectives of raising awareness of and promoting culture.
Teiselt poolt pakub kunstiõpetus rahvastele vahendit, mille abil arendada vajalikku, oma rikka kultuuripärandi kasutamisele pühendunud inimressurssi.
Moreover, artistic education offers nations the means to develop the necessary human resources devoted to making good use of the wealth of their cultural heritage.
Kunst on üheaegselt nii kultuuri väljendusvorm kui ka kultuuriteadmiste kommunikatsioonivahend.
The arts are simultaneously manifestations of culture and ways of communicating knowledge of the subject.
Selles osas aitavad kunstiõppeprogrammid inimestel avastada kultuuri väljendusvormide mitmekesisust, tõstavad nende teadlikkust nimetatud väljendusvormide suhtes ning aitavad leida naudingut kunstist ja kultuurist.
In this sense, artistic education programmes help people to discover the diversity of cultural expressions, develop their sensitivity to them, and assist in the discovery of the pleasures of art and culture.
Lisaks tugevdavad programmid individuaalset ja kollektiivset identiteeti ja väärtusi ning kaitsevad kultuurilist mitmekesisust.
In addition, they reinforce individual and collective identities and values, and protect cultural diversity.
Samuti ei saa unustada, et kunst ja disain on osa ühiskonna arengust, kuivõrd nad aitavad kujundada filosoofiaid ning luua uusi kunstistiile ja -voole, see aga tugevdab Euroopa Liidu kuvandit maailmas, kuna võimaldab rahvusvahelist levikut, mis ulatub kaugemale Euroopa lähinaabrusest.
It should not be forgotten that art and design are an element in the development of society, in so far as they help to develop philosophies and to create new artistic styles and movements, strengthening the European Union's image in the world by enabling it to be projected internationally, beyond its immediate surroundings.
Tuleb märkida, et Euroopa kultuurimudeli eripära – selle rikkalik kultuuriline ja keeleline mitmekesisus – on ära märgitud EÜ asutamislepingus (artikkel 151) ühenduse põhieesmärkide hulgas ja et alates 18. märtsist 2007 on jõus UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon.
It should be pointed out that the special nature of the European cultural model, namely the wealth of its cultural and linguistic diversity, is referred to in the EC Treaty (Article 151), as one of the Union's fundamental aims, and that the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions has been in force since 18 March 2007.
Teisalt nõuavad meie ühiskonnas aset leidvad kiired ja pidevad muutused inimestelt suuremat tööalast kohanemisvõimet, paindlikkust, loovust, uuenduslikkust ja teabevahetust, nagu on märgitud ka kavas „Haridus ja koolitus 2010”.
From another viewpoint, the rapid and constant changes taking place within our societies require increased adaptability, flexibility, creativity, innovation and communication between people in the work sphere, as the ‘Education and Training 2010’ programme also points out.
Seega on oluline avardada kunstiõppe sisu, et parandada sisenemist valdkondlikule tööturule, samuti kunstilise tegevuse võimalusi uuel digitaalajastul.
To that end, it is important to broaden the content of artistic education to improve integration into the labour market in this sector, as well as the potential for artistic activity in the new digital era.
Praktikas eeldab kunstitegevus oskuste, teadmiste ja materjalide valdamist, mis juba pikka aega on tihedalt seotud teaduse ja tehnoloogia arenemisega.
In fact, artistic activity involves the mastery of certain skills, knowledge and subjects that have long had a close link with advances in science and technology.
Nii on kunstis ajaloo vältel kasutatud oma aja uusimaid tehnoloogiaid ning suur hulk esteetikateooriaid on saanud mõjutusi teaduslikest seisukohtadest.
Thus, throughout history, the arts have used the most advanced technologies of their time, and a large number of aesthetic theories have been influenced by scientific thinking.
Oskusteave ja teatud kunstiharud on omakorda ajendanud tehnilist progressi, aidates kaasa maailma tundmaõppimise ja muutmise protsessile inimkonna poolt.
In turn, know-how and certain artistic disciplines have also given rise to technical advances, contributing to the process of increasing knowledge and to mankind's transformation of the world.
Kuigi kunstiloomingut ei saa taandada rangelt teaduslike ja tehnoloogiliste teadmiste rakendamisele, võib tehnoloogia tuua kunstile kasu, olemata selleks otstarbeks välja töötatud, nagu ka kunst võib ajendada teadusuuringuid ja tehnoloogilist arengut, leides rakendust, mis ulatub kaugemale kunstilise tegevuse piiridest.
Although artistic creation cannot be reduced to the mere application of scientific or technological knowledge, technologies can be useful to art without having been conceived with that end in mind, just as art can stimulate technological research and development, embracing other applications that go beyond artistic activity.
Kokkuvõtlikult soodustab kunstiharidus tihedama ja viljakama suhte teket hariduse, kultuuri, info- ja kommunikatsiooniteooriate ning kunstide vahel 21. sajandil.
Finally, artistic education promotes closer and more productive links between education, culture, ICTs and the arts in the 21st century.
Need on mõned kaalutlused, mis osutavad, kui oluline on jõuda üksmeelele, et panna alus kunstiõppe kooskõlastamisele Euroopa tasandil.
These are some of the considerations which point to the importance of reaching a consensus on establishing Europe-wide coordination of artistic education.
Toiduainete hinnad Euroopas
on the Food prices in Europe
toiduainete hindade kohta Euroopas
on the Food prices in Europe
– võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2008. aasta teatist „Toiduainete hinnad Euroopas” (KOM (2008)0821);
– having regard to the Commission Communication of 9 December 2008 entitled Food prices in Europe ( COM(2008)0821 ),
– võttes arvesse oma 20. oktoobri 2007. aasta uurimust „Tootjahindade ja tarbijate makstud hindade erinevus“;
– having regard to its study of 20 October 2007 on "The gap between producer prices and the prices paid by the consumer",
– võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2006. aasta uurimust pealkirjaga „Euroopa toiduainetetööstuse konkurentsivõime.
– having regard to the Commission study of 28 November 2006 entitled Competitiveness of the European Food Industry.
Majanduslik ja õiguslik hinnang”;
An economic and legal assessment",
– võttes arvesse komisjoni 20. mai 2008. aasta teatist „Toimetulek toiduainete kerkivate hindade probleemiga – ELi tegevussuunad” ( KOM(2008)0321 );
– having regard to the Commission Communication of 20 May 2008 entitled Tackling the challenge of rising food prices – Directions for EU action'( COM(2008)0321 ),
– võttes arvesse oma kirjalikku deklaratsiooni 0088/2007 Euroopa Liidus tegutsevate suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamise uurimise ja selle vastu võitlemise kohta
- having regard to its Written Declaration 0088/2007 on investigating and remedying the abuse of power by large supermarkets operating in the European Union
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0054 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0054 . ,
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Suured jaemüügiketid: suundumused ning nende mõju talunikele ja tarbijatele”
– having regard to the Opinion of the European Economic and Social Committee on the large retail sector - trends and impacts on farmers and consumers
NAT/262 “Suured jaemüügiketid: suundumused ning nende mõju talunikele ja tarbijatele”, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ARVAMUS, 7. aprill 2005. ;
NAT/262 “The Large retail sector – trends and impacts on farmers and consumers”, OPINION of the European Economic and Social Committee, 7th April, 2005 ,
– võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut vertikaalpiirangute kohta
– having regard to the Commission Green Paper on Vertical Restraints
Roheline raamat vertikaalpiirangute kohta EÜ konkurentsipoliitikas, KOM(96)721 lõplik, 22. jaanuar 1997. ;
Green Paper on Vertical Restraints in EC Competition Policy" COM (96) 721 final, 22 January 1997 ,
ELT C 263E, 16.10.2008, lk 621. ;
OJ C 263E, 16.10.2008, p.621 ,
– võttes arvesse praegu toimuvat ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamist;
– having regard to the ongoing "health check" of the Common Agricultural Policy,
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ( A6‑0094/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0094/2009 ),
A. arvestades, et Euroopat ja kogu maailma tabas hiljuti toiduainete hindade tugev kõikumine, millega osaliselt kaasnes toiduainete hindade järsk tõus, millel on kahene mõju põllumajandussektorile, sest mõned saavad hinnatõusust kasu, samas kui teiste – peamiselt karjakasvatuse ja toiduainete töötlemise poolelt – kulud tunduvalt suurenevad;
A. whereas Europe and the world have recently experienced high food price volatility with sometimes significant price rises and ambiguous effects on the agricultural sector, with some gaining from the rise in prices and others - mostly stockbreeding farms and companies on the food processing side - incurring much greater costs,
B. arvestades, et 2007. aastal toimunud toiduainete hindade tõusuga kaasnes sööda, väetiste ja taimekaitsevahendite hindade tõusu tagajärjel ka põllumajandustoodete hindade järsk tõus, ja ehkki tootjahinnad on praegusel ajal järsult langenud, ei vähene tootmiskulud samas ulatuses ja samas tempos;
B. whereas there has also been a considerable rise in agricultural production costs, as a result of increased cost of materials such as fertilisers and phytosanitary products, and whereas despite the fact that at present prices at source have fallen steeply, this decrease is not going hand in hand with a fall, at the same level and across the same period, in production costs,
C. arvestades, et põllumajandustoodete hindade alanemine ilma tootmiskulude vähenemiseta muudab talupidajate rahalise olukorra äärmiselt ebakindlaks, ning paljud neist loobuvad tootmisest, sest see ei tasu ennast ära;
C. whereas the fall in the prices of agricultural products, which is not matched by a fall in production costs, is putting farmers in an unsustainable financial situation, and many of them are abandoning production because it is unprofitable,
D. arvestades, et teatud liikmesriikide suurtootjad on määranud samadele toodetele väga erinevad hinnad;
D. whereas it has been found in various Member States that large manufacturers have set widely differing prices for the same products,
E. arvestades, et kogu Euroopas on täheldatud olulisi erinevusi tarbija- ja tootjahindade vahel, mida teatud juhtudel ei saa seletada toodete töötlemise, turustamise ja müügiga seotud kuludega;
E. whereas considerable price differences have been identified across Europe with regard to the spread between consumer and producer prices, which in some cases cannot be explained by the costs involved in the processing, distribution and selling of products,
F. arvestades, et hindade ja nende kujunemise analüüsimisel on vaja arvesse võtta kogu tarneahelat; arvestades, et toiduainete sektor on killustunud ja tarneahel väga keeruline, hõlmates arvukalt vahendajaid;
F. whereas the entire supply chain must be taken into account when analysing prices and their evolution; whereas the food sector is fragmented and the supply chain highly complex, comprising many intermediaries,
G. arvestades, et teatud suured töötlejad on viimaste aastate jooksul suurendanud oma turuosa;
G. whereas some major processors have increased their market share in recent years,
H. arvestades, et teatud suurte tootjate turuosa on viimaste aastate jooksul kasvanud;
H. whereas the market share of various large manufacturers has increased in recent years,
I. arvestades, et viimastel aastatel on täheldatud nii toiduainete tarneahela konkurentsiskeemi olulist muutumist kui ka toiduainete tootjate ning hulgi- ja jaemüüjate koondumisastme suurenemist;
I. whereas in recent years there have been significant changes in the competitive structure of the food supply chain and increases in the degree of concentration among both food producers and wholesalers and retailers,
J. arvestades, et kogu EList saadud tõendite põhjal on alust arvata, et suured supermarketid kasutavad oma ostuvõimet, et suruda tarnijatele peale vastuvõetamatult madalaid hindu, millega sunnivad neid tegutsema ebaõiglastes tingimustes; arvestades, et kogu Euroopas muutuvad suured jaemüüjad järjest kiiremini nn väravavalvuriteks, sest nad kontrollivad põllumajandustootjate ja teiste tarnijate juurdepääsu ELi tarbijatele;
J. whereas evidence from across the EU suggests that big supermarkets use their buying power to force down prices paid to suppliers to unsustainable levels and impose unfair conditions upon them; whereas large retailers across Europe are fast-becoming ‘gatekeepers’, controlling farmers’ and other suppliers’ access to EU consumers,
K. arvestades, et tarbijahinnad Euroopas on keskmiselt viis korda kõrgemad kui põllumajandustootjatele makstavad hinnad; arvestades, et viiskümmend aastat tagasi said Euroopa põllumajandustootjad endale umbes pool jaehinnast, kuid praeguseks on see osa järsult langenud palju madalamale tasemele, kusjuures toiduainete töötlemise aste on oluliselt tõusnud,
K. whereas consumer prices in Europe are on average up to five times the farm gate price; whereas farmers in Europe received approximately half of the retail price of food fifty years ago and today that proportion - in conjunction with a marked rise in the degree to which food is processed - has dropped dramatically,
L. arvestades, et kuigi ühise põllumajanduspoliitika aastaid kestnud rahastamine on panustanud tarbijahindade alandamisse, on hinnad, mida tarbija põllumajandustoodete eest maksab, siiski endiselt kõrged ega ole langenud,
L. whereas, although the funding of the CAP has contributed over the years to securing low consumer prices, it is noticeable that consumer prices remain high or are not decreasing despite the fall in prices in the agricultural sector,
M. arvestades, et omavarustatuse kõrge tase on Euroopa jaoks strateegilise tähtsusega ja seetõttu tuleb saavutada Euroopa esmatootjate tugev positsioon, sest nemad tagavad meie varustamise toiduainetega,
M. whereas a high degree of European self-sufficiency is strategically desirable; whereas in this framework efforts must be made to achieve a strong position for European primary producers as our food suppliers,
N. arvestades, et põllumajandustootjate ning ülejäänud tarneahela läbirääkimispositsioonide ebasümmeetria avaldab põllumajandussektoris tootjamarginaalidele tugevat survet,
N. whereas the imbalance in bargaining power between agricultural producers and the rest of the supply chain has resulted in strong pressure being maintained on producer margins in the agricultural sector,
5. nõustub komisjoni seisukohaga, et nõudmise ja pakkumisega seotud arengud ja puudused toiduainete tarneahela toimimises on tugevalt mõjutanud toiduainete hindade tõusu; rõhutab sealjuures, et ka spekulatsioonid finantsturgudel on hinnakujundusmehhanismi moonutuste tekkimisele oluliselt kaasa aidanud;
Agrees with the Commission that trends in supply and demand and operational shortcomings in the food supply chain have played a significant role in increasing food prices; stresses, however, that a significant role has also been played by speculation on the financial markets, which has created distortions in the price formation mechanism;
7. avaldab kahetsust järkjärgulise loobumise üle ühenduse põllumajandusturu sekkumismeetmetest, sest see mõjutab oluliselt hindade tugevat kõikumist; on arvamusel, et tootjatele püsivama sissetuleku ja tarbijatele taskukohasemate hindade tagamiseks on hädavajalik võtta kasutusele uued turukorraldusmeetmed;
Deplores the ongoing dismantling of Community intervention measures in the agricultural market, which is making a decisive contribution to the extreme volatility of prices; believes that new market management measures need to be brought in to guarantee greater stability for producers’ incomes and to offer consumers acceptable prices;