natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tuleb rõhutada, et institutsiooniline suutlikkus on programmide või projektide eduka elluviimise ja inimressursside arendamise oluline eeltingimus.
It must be stressed that institutional capacity is an essential precondition for successful programme and project implementation and human resource development.
Ühinemiseelsel ajavahemikul näitasid erinevad programmid arvukaid saajapoolseid institutsioonilisi, juhtimis- ja haldusalaseid puudusi.
During the pre-accession aid period various programmes revealed a large number of institutional, managerial and administrative shortcomings on the recipients' side.
Nimetatud puudustega, mida ei ole veel täielikult korvatud, tuleb tegelda lähimas tulevikus, et rahalisi vahendeid nõuetekohaselt investeerida ja kulutada.
These shortcomings that have not yet been fully made good, but must be addressed in the very near future if funds are to be properly invested and spent.
Seepärast on vaja:
There is therefore a need for:
- paremat haldamist, et rahastatavad piirkonnad saaksid abi vastu võtta ja seda tulemuslikult kasutada;
- better administration, so as to enable regions in receipt of funding to take up aid and use it effectively;
- tehnilist abi, eelkõige uute projektide elluviimise ettevalmistamisel;
- technical assistance, particularly with preparations to implement new projects;
- välist (ekspertide teadmiste kujul) ja sisemist kvaliteeti (tegelike vajaduste väljaselgitamiseks);
- quality, both externally, in the form of expert knowledge, and internally, in order to be able to determine what is really needed;
- projektide ja kulutuste kvaliteedikontrolli ning elluviidud projektide jätkusuutlikkuse hindamist.
- project and spending quality controls and assessment of the sustainability of projects already implemented.
Samuti on oluline, et rahalised vahendid jõuaksid kiiresti abikõlblike piirkondadeni.
Swift delivery of funds to eligible regions is also important.
Mõnikord võtab rahaliste vahendite jõudmine abisaajateni liiga kaua aega, mis suurendab projektikulusid.
It sometimes takes too long for funds to reach beneficiaries, which leads to higher project costs.
Rahaliste vahendite üleandmine peab põhinema läbipaistvatel ja selgetel kriteeriumidel.
Fund delivery needs to be based on transparent rules and clear criteria.
Raske on vältida struktuurifondide kaudu rahastamise keerukat mehhanismi, mida mõjutavad kolm erinevat reguleerimistasandit: ühenduse eeskirjad, siseriiklikud raamistikud ja piirkondlikud tavad.
It is difficult to avoid complex mechanisms for the implementation of structural funding, on which three different levels of regulation have an impact, namely community rules, national frameworks and regional practices.
Menetluse lihtsustamine on seega küsimus, millega tuleb tegelda kõigil kolmel tasandil, et vältida tagantjärele tõlgendusi ning lihtsustada ja kiirendada programmide elluviimist.
Procedural simplification is therefore an issue that must be addressed at all three levels in order to avoid any subsequent interpretation and to facilitate and speed up programme implementation.
Struktuurifondide usaldusväärne haldamine nõuab samuti erinevate tasandite (poliitiline, tehniline ja haldustasand) koordineerimist.
Sound structural fund management calls also for coordination of the various levels (political, technical and administrative).
See on pakiline probleem eelkõige uutes liikmesriikides, kus tuleb rakendada tulemuslikumaid meetmeid.
This is a pressing problem in the new Member States in particular, where more effective action needs to be taken.
Ühenduse, liikmesriikide ja piirkondade vahelise ühtekuuluvuse tagamist käsitlevad arutelud on väga olulised ja sellisest struktureeritud dialoogist ei tohi kõrvale jätta ühtegi haldusvaldkonda.
Discussions on ensuring cohesion between the Community, Member States and regions are of essential importance, and no sphere of governance should be left out of this structured dialogue.
Ühtekuuluvuspoliitika ei tähenda ainult rahastamist, vaid ka erinevate sidusrühmade vahelist partnerlust.
Cohesion policy is not just about financing; it is also about partnership between the various stakeholders.
Vaid ühel tasandil võetavatest meetmetest ja tehtavast koostööst ei piisa võimendusefekti saavutamiseks.
Action and cooperation at only one level are not enough to strengthen the leverage effect.
Partnerlus ja heatasemeline teabevahetus on seetõttu eriti vajalikud.
Partnership and good information flows are thus particularly necessary.
Lisaks tuleb luua raamistik, milles vajalikud vastasmõjud saavad toimida, ning kogemuste vahetamise süsteem.
Furthermore, a framework needs to be established within which the necessary interactions can take place, and an experience-exchange system needs to be set up.
See võib tuua kaasa haldussuutlikkust parandavate eeskirjade ja standardite kehtestamise seoses eeskirjade ning määruste rakendamisega.
This could lead to the introduction of rules and standards enhancing administrative capacities in connection with the implementation of rules and regulations.
Majanduskasvu kipub koonduma teatud piirkondadesse.
Economic growth tends to be concentrated around certain areas.
See on eriti ilmne Kesk- ja Ida-Euroopa riikides, kus kasvavad kiiresti pealinna ümber asuvad piirkonnad.
This is particularly apparent in central and eastern European countries with fast-growing capital city regions.
Linnade kasv ja kasvav konkurentsivõime võib ümberkaudsete maakogukondade arengut mitmel viisil edendada.
Urban growth and increasing competitiveness can in many ways serve as a catalyst for the development of surrounding rural communities.
Sellest hoolimata jääb püsima tõsiasi, et majanduskasv ei ole siiski mõnedes piirkondades piisav.
The fact nevertheless remains that economic growth is still lacking in some regions.
Veelgi enam, isegi arenguhoobadel endil – linnadel – on vaestes eeslinnades omad probleemid ja seepärast peaks tõhus linnapoliitika tegelema ka majanduslikult ja sotsiaalselt halvas olukorras olevate elupiirkondade ja sotsiaalse tõrjutusega.
What is more, even the development hubs themselves – the cities – are having their own problems in poor neighbourhoods, and an effective urban policy should therefore also address the problem of sink estates and social exclusion.
Lisaks sellele väheneb põhiliste infrastruktuuride puudumise, avalike teenuste halva kättesaadavuse ja töötuse kõrge taseme tõttu majandusliku vaesuse all kannatavate piirkondade rahvaarv kiiremini kui teistes piirkondades ning nad vajavad poliitikat, mis tõelise kasvu saavutamiseks edendaks ettevõtlust ja kaitseks kõnealuste piirkondade elanikkonda.
In addition to this, regions suffering from economic poverty resulting from a lack of basic infrastructure, restricted access to public services and high unemployment are becoming depopulated at a faster rate than other regions and are in need of a policy that promotes entrepreneurship and protects the population base of such regions, with a view to achieving genuine growth.
Vaeseimate piirkondade majanduskasvu kiirendamine on oluline eeltingimus kõrge elatustaseme saavutamiseks ja säilitamiseks Euroopa Liidus.
Speeding up economic growth in the poorest regions is an essential precondition for achieving and sustaining high standards of living in the Union.
ELi-siseste piirkondade lähenemine on äärmiselt oluline, kui liit soovib lähitulevikus olla tugev ja ülemaailmselt konkurentsivõimeline.
Regional convergence within the EU is of crucial importance if the Union is to be globally competitive and strong in the near future.
Arenguraskustes piirkondade mahajäämus püsimisel on aga oht, et poliitika mõju väheneb ja tulevikukulud muutuvad üha suuremaks.
There is, however, a risk that policy impacts will be diminished if regions that are facing development difficulties keep lagging behind, thus deferring an increasing volume of costs.
Vaeseimate piirkondade konkreetsed vajadused tuleb välja selgitada ja leida asjakohased vahendid nende arengu elavdamiseks, kasutades ära nende loodus- ja kultuurivarasid ning keskkonda ning pöörates vajalikku tähelepanu nende kaitsmisele ja arendamisele.
The specific needs of the poorest regions must be identified and appropriate means need to be found to boost their development by making use of their natural resources, cultural assets and environment, while also paying due attention to their protection and development.
Põhinõue on välja selgitada iga üksiku piirkonna peamised vajadused ja koondada rahastamine õigete eesmärkide saavutamisele.
The fundamental requirement is to establish what the main needs of each region are and to focus funding on the right objectives.
Tugevdada tuleb ühtekuuluvusriikide tulevaste investeeringute infrastruktuurilist alust.
For the cohesion countries, an infrastructure base for further investments needs to be created.
Konkurentsivõime ja ühtekuuluvuse eesmärk ei ole oma olemuselt vastandlikud, kuid on vaja mõista, millistes tingimustes mõjub võimendusefekt majanduskasvu ergutavalt.
There is no inherent contradiction between competitiveness and the goal of cohesion; however, it is essential to understand in which circumstances the leverage effect boosts growth.
Teatava konkurentsivõime taseme saavutamiseks peab vaeste piirkondade põhiline infrastruktuur olema piisavalt arenenud.
To reach a given level of competitiveness poor regions need to have sufficiently developed basic infrastructure.
Vaeseimates piirkondades on ka tähtis investeerida haridusse ja inimkapitali rajamisse, kuna inimressurssidel on muuhulgas otsustav tähtsus investorite ligimeelitamisel ja tulevase kasvu tagamisel.
Investment in education and human capital building in the poorest regions is also important because human resources have a decisive influence on, among other things, a region's attractiveness to investors and guarantee future growth.
Vaeseimate piirkondade arendamiseks tuleb rohkem kasutada avaliku ja erasektori partnerlust ning seda edendada.
There is a fundamental need to make greater use of and promote public-private partnerships (PPPs) with a view to developing the poorest regions.
On vaja sätestada avaliku ja erasektori partnerlusi reguleerivad eeskirjad ning vähendada neid takistavaid tegureid.
Rules governing the implementation of PPPs need to be laid down, and obstacles thereto need to be reduced.
Uutes liikmesriikides jääb puudu headest tavadest ning erakapitali kaasamine on edasiste investeeringute loomisel keskse tähtsusega.
Good practice is lacking in new Member States, and the involvement of private capital is of key importance in generating further investments.
Rahalist toetust tuleks kasutada läbipaistval viisil, et oleks võimalik tagada, et see aitab püstitatud eesmärke täita.
Financial support should be spent in a transparent manner so as to make it possible to ensure that it helps to meet the objectives that have been set.
Programmid Jaspers, Jeremie ja Jessica on suurepärased vahendid muuhulgas piirkondliku tasandi VKEde toetamiseks, kuid liikmesriigid ja komisjon peavad nende edendamiseks rohkem ära tegema, et tagada kõnealuste algatuste täielik ja tõhus kasutamine eelkõige vaeseimates piirkondades.
Jaspers, Jeremie and Jessica are excellent means of providing support, inter alia, to SMEs at regional level, but Member States and the Commission need to do more to promote them, so as to ensure that full and effective use is made of these initiatives, particularly in the poorest regions.
Majanduslik areng on tihedalt seotud innovatsiooniga, mis on üks regionaalarengu põhitegur.
Economic development is closely connected to innovation, which is a key factor in regional development.
ELi ühtekuuluvuspoliitika peab Lissaboni strateegia kohaselt olema suunatud ELi innovatsioonialase suutlikkuse suurendamisele ning seetõttu on oluline, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tehtavates jõupingutustes ei jäetaks tähelepanuta vaeseimaid piirkondi.
EU cohesion policy must, under the Lisbon Strategy, be directed towards increasing the EU’s innovation capacity and it is therefore important for the poorest regions not to be overlooked in efforts to reach this goal.
Oluline tegur innovatsiooni edendamisel on parema kvaliteediga õigusaktid ELi riikides, mis peaksid pigem soodustama kui pidurdama innovatsiooniprotsessi olulistes majandussektorites.
An important factor in promoting innovation is better quality legislation in EU countries, which should foster, rather than block, innovation processes in important sectors of the economy.
Selles osas on vaeseimad piirkonnad tõenäoliselt kõige haavatavamad.
The poorest regions are likely to be the most vulnerable in this respect.
Vaeseimate piirkondade jätkusuutliku arengu jaoks on tähtis ettevõtluse aktiivne toetamine ning see nõuab kõigi sidusrühmade kaasamist.
Active support for entrepreneurship is important for sustainable development of the poorest regions, and this calls for the involvement of all stakeholders.
Ettevõtlust tuleks edendada eelkõige naiste ja tööturule sisenevate inimeste ning samuti sotsiaalselt tõrjutud rühmade seas.
Entrepreneurship should be promoted in particular among women and people entering the labour market, as well as among socially excluded groups
Vaja on poliitikavaldkondade vahelist sünergiat nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil.
There is a need for synergy between policies at both European and national levels.
Poliitikavaldkonnad peaksid üksteist täiendama, mitte üksteisele vastu töötama.
Policies should complement and not counteract each other.
Näiteks teistest poliitikavaldkondadest tuleneva kasu koondumine teatavatesse riikidesse ja piirkondadesse võib vähendada arengupoliitika mõju.
For instance, the concentration of the benefits of other policies in specific countries and regions may dilute the impact of development policies.
Regionaalarengul peab olema ka sotsiaalne ja keskkonnaalane mõõde.
Regional development must also have a social and an environmental dimension.
Seega tuleb vaeseimate piirkondade ühtekuuluvuse ja tulemusliku arengu tugevdamiseks mobiliseerida ja täielikult kaasata kõik sidusrühmad.
Therefore, in order to bolster cohesion and effective development in the poorest regions, all stakeholders need to be mobilised and fully involved.
Igasuguseid poliitikavaldkondade vahelisi konflikte tuleks 2009. aastal toimuva ühenduse eelarve vaheläbivaatamise raames ning majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlevas neljandas aruandes arvesse võtta ja analüüsida.
The impact of any clashes between policies should be taken into account and analysed during the 2009 mid-term review of the Community budget and in the fourth report on economic and social cohesion.
Kuigi SKT on piirkondade majandusliku lähenemise hea indikaator, ei ole see sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse mõõtmiseks piisav vahend.
Although GDP is a good indicator of regional economic convergence, it is not an adequate means of measuring social or territorial cohesion.
Näiteks mõnedes vaesemates piirkondades on rahuldav majanduskasv, kuid raskusi tekitab kõrge tööpuuduse tase ja sellel on kahjulik mõju piirkonna demograafilisele arengule.
For instance, in some poorer regions, economic growth is satisfactory but high unemployment is a problem, and this is having a an adverse impact on the regions' demographic development.
Seepärast on vaeseimate piirkondade tõelistest vajadustest selge pildi saamiseks hädavajalik teiste indikaatorite kaasamine.
It is therefore essential to bring other indicators to bear in order to gain a clear picture of the poorest regions' real needs.
Neljandat ühtekuuluvuse aruannet käsitlevad arutelud peaksid sisaldama väitlust ühtekuuluvuse indikaatorite üle ja selle üle, kuidas regionaalarengut mõõta.
The discussions on the fourth cohesion report should include a debate on cohesion indicators and how to measure regional development.
Võidelda tuleb tööpuuduse vastu, mis tabab kõige rängemalt vaeseimaid piirkondi.
Unemployment – which is hitting the poorest regions hardest – needs to be combated.
Eriti murettekitav on pikaajaline tööpuudus teatavates sotsiaalsetes rühmades, kuna see on sotsiaalse tõrjutusega otseselt seotud probleem.
The existence of long-term unemployment among certain social groups is particularly worrying, as is the directly related problem of social exclusion.
Sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks tuleb samuti teha pingutusi puuetega inimeste parima võimaliku integreerimise tagamiseks.
With a view to achieving social cohesion, efforts must also be made to ensure the best possible integration of people with disabilities.
ELi sotsiaalses ühtekuuluvuses on samuti oluline tegur meeste ja naiste võrdsus tööturul.
Equal opportunities for women and men on the labour market are also an essential factor in social cohesion within the EU.
Meeste ja naiste palkades esineb ikka veel märkimisväärseid erinevusi ning see takistab majanduskasvu.
There are still significant pay disparities between men and women and this hampers economic growth.
Soolistele erinevustele tähelepanu pööramine parandab ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkust, võimaldab teostada projekte, mis on vabad soolisest diskrimineerimisest, ning saavutada tasakaalu töö ja pereelu vahel.
An attention to gender-related disparities will enhance the effectiveness of cohesion policy implementation and allow projects to be carried out which are free of gender discrimination and enable a balance to be struck between family life and work.
Programmide ja projektide elluviimisel ning hindamisel tuleb anda teavet soolise võrdõiguslikkuse aspekti arvestava lähenemisviisi vajalikkuse ja vastavate vahendite kohta ning kasutada paremini olemasolevaid uuringuid ja analüüse.
Information needs to be provided on the need for and means of implementing a gender-equality approach when implementing and evaluating programmes and projects, with better use being made of existing studies and analyses.
Kõnealuseid põhimõtteid on võimalik praktikas rakendada, tagades näiteks soolist aspekti arvestava eelarve koostamise (näiteks kontrollides, kas eelarve hõlmab piisavalt võrdseid võimalusi taotlevaid meetmeid), tõstes sotsiaalpartnerite ja asjaomaste osalejate sooküsimuse alast teadlikkust ning tagades sooküsimusega seotud erialateadmiste kättesaadavuse.
These principles can be put into practice, for example by ensuring gender-proofed budgeting (for instance, checking whether the budget adequately covers equal opportunities measures), raising gender-awareness among social partners and relevant actors and ensuring the availability of gender expertise.
Arukas lähenemine sooküsimustele ühiskondlikus ja majanduslikus elus ning mistahes soopõhiseid sotsiaalseid rolle puudutavate stereotüüpsete arvamuste vältimine on ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse tõstmisel olulise tähtsusega.
An intelligent approach to gender issues in social and economic life and an avoidance of any stereotyping the social roles based on gender are of essential importance in making cohesion policy more effective.
ELi vaeseimate piirkondade probleemide lahendamiseks on vaja nende iseärasustele kohandatud tasakaalustatud programmi.
In order to solve the problems with which the poorest EU regions are struggling, a balanced programme tailored to their specific features is required.
Mitmeaastaste kavade koostamise eest vastutavad ametiasutused peaksid eelkõige pöörama tähelepanu elluviidud projektide jätkusuutlikkusele ning mõjule, mida need avaldavad regionaalarengule.
Authorities responsible for formulating multiannual plans should pay attention first and foremost to the sustainability of the projects carried out and their impact on regional development.
Esmatähtsaks tuleks lugeda piirkondade juurdepääsetavuse ning seetõttu nende transpordi, infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni infrastruktuuriga seotud projekte.
Priority should be given to projects relating to regional accessibility and, thereby, transport and IT & telecoms infrastructure.
Asjakohastel majanduslikel stiimulitel põhineva aluse loomine suurendab piirkonna atraktiivsust investorite jaoks ja toob kaasa jätkusuutliku majanduskasvu, mis aitab vähendada arengutaseme erinevusi.
The creation of a platform based on appropriate economic incentives will increase a region's attractiveness to investors and bring sustainable economic growth that will helps to reduce development disparities.
Ühtekuuluvuspoliitika roll ja tõhusus erinevuste vähendamisel vaeseimates ELi piirkondades
The role and effectiveness of cohesion policy in reducing development disparities in the poorest regions of the EU
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uus tegevusaladel põhinev toodete statistiline klassifikaator (CPA) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a new statistical classification of products by activity (CPA) and repealing Council Regulation (EEC) N° 3696/93
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uus tegevusaladel põhinev toodete statistiline klassifikaator (CPA) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a new statistical classification of products by activity (CPA) and repealing Council Regulation (EEC) N° 3696/93
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2006)0655 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0655 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0376/2006 );
– having regard to Article 251(2) and Article 285(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0376/2006 ),
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ( A6‑0242/2007 );
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0242/2007 ),
(13) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
(13) The measures necessary for the implementation of this Regulation should be adopted in accordance with Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission.
Eelkõige tuleb kasutada kontrolliga regulatiivmenetlust üldmeetmete korral, millega muudetakse käesoleva määruse ebaolulisi osi, sealhulgas kustutamise või uute osade lisamise meetmed; need meetmed on esitatud käesoleva määruse artikli 6 lõikes 2.
In particular, it is necessary to follow the regulatory procedure with scrutiny as regards measures of general scope designed to amend non-essential elements of this Regulation, inter alia by deleting some of those elements or by supplementing this Regulation by addition of new non-essential elements; such measures are referred to in Article 6(2) of this Regulation.
Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused muuta CPAd, et võtta arvesse tehnoloogilist või majanduslikku arengut ning viia CPA vastavusse muude majandus- ja sotsiaalsete klassifikaatoritega.
In particular, the Commission should be empowered to amend the CPA in order to take account of technological or economic developments and align it with other economic and social classifications.
Kuna tegemist on üldmeetmetega, mis on mõeldud käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmiseks või sellele uute vähemoluliste sätete lisamiseks, tuleks need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse teel.
Since those measures are of general scope and are designed to amend non-essential elements of this Regulation or supplement it by the addition of new non-essential elements, they should be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny provided for in Article 5a of Decision 1999/468/EC.