natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nii liikmesriikide kui ka ühenduse tasandil edendatakse transpordisektoris elavalt taastuvenergia ja säästlike transpordisüsteemide arendamise alast uurimis- ja arendustegevust ning sellele võib anda lisatoetust.
Research and development in the area of renewable energy in transport, as well as development of sustainable transport systems, shall be strongly promoted both at Member State and Community level and may receive additional support.
Selleks et stimuleerida transpordisektoris kasutatava taastuvenergia parimaid alternatiive (sealhulgas ka elekter ja vesinik), peaksid liikmesriikide võimalikud toetuskavad, sealhulgas toetused, olema kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemisega proportsionaalsed.
In order to give incentives to the best alternatives for renewable energy in transport (including also electricity and hydrogen) possible support schemes, including subsidies, in Member States should be proportional to the GHG saving.
Artikkel 19 – lõige 1 – punkt b
Article 19 – paragraph 2 – point b
( b) toetuskavade ja taastuvenergia edendamisega seotud muude meetmete kehtestamine ja toimimine ning liikmesriikide tegevuskavades sätestatud meetmetes toimunud arengud;
(b) the introduction and functioning of support schemes and other measures to promote energy from renewable sources, and any developments in the measures used with respect to those set out in the Member State's national action plan;
b) toetuskavade ja taastuvenergia edendamisega seotud muude meetmete , eriti meetmete, mis on seotud kodanike teavitamisega taastuvenergia kättesaadavusest, kehtestamine ja toimimine ning liikmesriikide tegevuskavades sätestatud meetmetes toimunud arengud;
(b) the introduction and functioning of support schemes and other measures to promote energy from renewable sources, in particular measures to inform citizens about the availability of renewable energy, and any developments in the measures used with respect to those set out in the Member State's national action plan;
Artikkel 19 – lõige 2 – punkt k
Article 19 – paragraph 2 – point k
( k) taastuvenergia kasutamisest tulenev kasvuhoonegaasiheite hinnanguline netovähenemine.
(k) the estimated net greenhouse gas savings due to the use of energy from renewable sources.
k) taastuvenergia kasutamisest tulenev kasvuhoonegaasiheite hinnanguline netovähenemine , kaasa arvatud otsese või kaudse maakasutusega seotud mõju süsinikuvarudele .
(k) the estimated net greenhouse gas savings due to the use of energy from renewable sources including the impact on carbon stocks linked to direct or indirect land use change .
Artikkel 19 – lõige 3 – sissejuhatav osa
Article 19 - paragraph 3 - introductory part
Oma esimeses aruandes kirjeldavad liikmesriigid, kas nad kavatsevad:
In their first report, Member States shall outline whether they intend to:
Oma esimeses aruandes kirjeldavad liikmesriigid, kas ja kui, siis millal nad kavatsevad:
In their first report, Member States shall outline whether, and if so by when, they intend to:
Komisjon peab kolmandate riikide ning biokütuste tootja- ja tarbijaorganisatsioonidega dialoogi ning vahetab teavet seoses käesoleva direktiiviga hõlmatud biokütuseid ja muid vedelaid biokütuseid käsitlevate meetmete üldise rakendamisega.
The Commission shall maintain a dialogue and exchange information with third countries and biofuel producer and consumer organisations concerning the general implementation of the measures in this Directive relating to biofuels and other bioliquids .
Komisjon peab kolmandate riikide , keskkonna ja sotsiaalvaldkonna valitsusväliste organisatsioonide ning biokütuste tootja- ja tarbijaorganisatsioonidega dialoogi ning vahetab teavet seoses käesoleva direktiiviga hõlmatud energia tootmiseks kasutatava biomassi käsitlevate meetmete üldise rakendamisega.
The Commission shall maintain a dialogue and exchange information with third countries , environmental and social non-governmental organisations and biofuel producer and consumer organisations concerning the general implementation of the measures in this Directive relating to biomass for energy .
Artikkel 20 – lõige 5 – punkt a
Article 20 - paragraph 5 - point (a)
( a) erinevate biokütuste suhteline keskkonnatulu ja -kulu, ühenduse impordipoliitika mõju kõnealusele tulule ja kulule, mõju varustuskindlusele ning kodumaise toodangu ja impordi vahel tasakaalustatud lähenemisviisi saavutamise võimalused;
(a) the relative environmental benefits and costs of different biofuels, the effects of the Community's import policies thereon, the security of supply implications and the ways of achieving a balanced approach between domestic production and imports;
a) erinevate biokütuste suhteline keskkonna- ja sotsiaalne tulu ja -kulu , ühenduse impordipoliitika mõju kõnealusele tulule ja kulule, mõju varustuskindlusele ning kodumaise toodangu ja impordi vahel tasakaalustatud lähenemisviisi saavutamise võimalused;
(a) the relative environmental and social benefits and costs of different biofuels , the effects of the Community's import policies thereon, the security of supply implications and the ways of achieving a balanced approach between domestic production and imports;
Artikkel 20 – lõige 5 – punkt c
Article 20 - paragraph 5 - point (c)
( c) ELi biokütuse-poliitika mõju toiduainete kättesaadavusele ekspordiriikides, arengumaade elanike võimalused kõnealuste toiduainete hankimiseks ning üldisemad arenguküsimused; ning
(c) the impact of EU biofuel policy on the availability of foodstuffs in exporting countries, the ability of people in developing countries to afford these foodstuffs, and wider development issues; and
c) ELi biomassist toodetava energia poliitika mõju toiduainetega kindlustatusele arengumaades, sealhulgas võimalik mõju madala sissetulekuga ja toidudefitsiidiga riikidele ning vähimarenenud maadele ja toidu kättesaadavusele eksportivates riikides, ning üldisemad arenguküsimused; ning
(c) the impact of EU policy regarding energy from biomass on food security in developing countries including potential impacts on Low-Income Food Deficit Countries and Least Developed Countries, and availability of, and access to, food within exporting countries, and wider development issues; and
Artikkel 20 – lõige 5 – punkt c a (uus)
Article 20 – paragraph 5 – point c a (new)
c a) ELi biokütuste poliitika mõju otsestele ja kaudsetele maakasutuse muudatustele ja sellega seotud süsinikuheite hindamine; ja
(ca) the impact of EU biofuel policy on direct and indirect land use change and an estimate of the associated carbon emissions, and
Artikkel 20 – lõige 5 – punkt d
Article 20 – paragraph 5 – point d
( d) biomassi kasvava nõudluse mõju biomassi kasutavatele valdkondadele .
(d) the impact of increased demand for biomass on biomass using sectors .
d) ELi biokütuste poliitika mõju maaga seotud konfliktidele ja inimeste ümberasustamisele eksportivates riikides .
(d) the impact of EU biofuel policy on land conflict and displacement of peoples within exporting countries .
Komisjon ei ole oma seires üldse võtnud arvesse sotsiaalseid mõjusid.
The Commission fails to take any account of social impacts in its monitoring.
Lisaks on toiduainetega kindlustatuse mõjude arvestamisel tähtis teha vahet riikide vahel, kes toodavad biokütuseid eksportimiseks ELi, ja kolmandate riikide vahel, keda võib mõjutada ülemaailmne kaupade hindade tõus.
In addition, when considering food security impacts, it is important to distinguish between effects within countries producing biofuels for export to the EU, and third countries that may be impacted via inflation in global commodity prices.
Artikkel 20 – lõige 5 – punkt d a (uus)
Article 20 – paragraph 5 – point d a (new)
d a) jäätmetest, jääkidest, vetikatest, toiduks mittekasutatavatest tselluloosmaterjalidest ja lignotselluloosmaterjalidest toodetud biokütuste kättesaadavus ja uurimine ning nende biokütuste kasutamisega seotud säästlikkuse küsimused, arvestades samal ajal jäätmehierarhiaga.
(da) the availability and research into biofuels made from wastes, residues, algae, non-food cellulosic material and lignocellulosic material and sustainability issues related with the use of these biofuels while taking into account the waste hierarchy.
Teise põlvkonna biokütused võivad tõstatada mõned säästlikkuse küsimused.
Second generation biofuels may prove to bring about some sustainability issues.
Paljud neist biokütustest on loetletud kui sissetungivad liigid või need vajavad suurtes kogustes vett.
Many of these biofuels are listed as invasive species or require large quantities of water.
Ka jäätmetest toodetud biokütused võivad tõstatada säästlikkusküsimusi, st põhjustada pinnase seisundi edasist halvenemist, sest jäätmeid kasutatakse tihti toitainete ja süsiniku maasse tagasi viimiseks.
Also biofuels from waste may raise some sustainability issues, i.e. lead to further soil degradation, as waste is often used to return nutrients and carbon to the land.
Jäätmehierarhiat, mis näeb prioriteetidena taaskasutust ja ringlussevõttu energiakasutuse eesmärkide ees, võiks pidada siin põhimõtteks, millest juhinduda.
The waste hierarchy which gives priority to re-use and recycling over the use for energy purposes should be taken as a guiding principle here.
Käesoleval ajal on tehnoloogiate arv, millega jäätmetest biokütust toota, piiratud ja seetõttu on aega välja selgitada, milliseid jäätmeid ja jääke saaks arvesse võtta ning millised võtted tagavad nende materjalide säästliku ärakasutamise.
At present, there is very limited technology for biofuels from waste, so there is time to clarify which waste and residues can be taken into account and what are the measures to assure sustainable harvesting of these materials.
Artikkel 20 – lõige 5 – teine lõik
Article 20 – paragraph 5 – subparagraph 2
Komisjon teeb vajadusel ettepanekuid parandusmeetmete kohta .
It shall, if appropriate, propose corrective action.
Juhul kui ilmnevad negatiivsed mõjud, teeb komisjon ettepaneku parandusmeetmete võtmiseks, et kohandada artiklis 3 sätestatud biomassi eesmärki .
If any negative impact occurs, the Commission shall propose corrective action to adjust the biomass target as laid down in Article 3.
Ta peatab eesmärgi täitmise viivitamata, kui ELi biokütuste eesmärgil on punktis c osutatud kahjulik mõju.
It shall suspend the target immediately if the EU biofuel target has an adverse impact as mentioned under point (c).
Komisjon avaldab – pärast ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga konsulteerimist – teatise, milles esitatakse eritingimused, mille alusel eesmärgi täitmine peatatakse.
The Commission shall – after consultation of the Food and Agriculture Organisation (FAO) – publish a communication which states the specific conditions under which the target shall be suspended.
Peaks olema selge, et toiduainete tootmist eelistatakse biokütuste tootmisele.
It should be clear that food production prevails over biofuel production.
I lisa – B osa – pealkiri ja sissejuhatav osa
Annex I – point B – title and introductory part
Artikli 3 lõikes 2 osutatud kohustuslike vahe-eesmärkide suuna puhul peetakse kinni taastuvenergia järgmistest osakaaludest:
Mandatory interim target trajectory referred to in Article 3(2) shall respect the following shares of energy from renewable sources:
ELi üldise eesmärgi ja liikmesriikide eesmärkide täitmise tagamiseks 2020. aastaks on vaja vastu võtta ka kohustuslikud vahe-eesmärgid.
In order to ensure that the overall 2020 EC and Member States targets are met, it is necessary that mandatory interim targets are also adopted.
I lisa B osas pakutud suund algab väga madalalt ja jätab suurima tõusu viimastele aastatele enne 2020. aastat.
The trajectory proposed under this annex 1B is starting very low and leaves the biggest uptake of renewables for the last years before 2020.
Liikmesriikidel, kes selle tõusuga toime ei tule, on väga raske oma 2020. aasta eesmärke saavutada.
Not fulfilling this curb will make it very difficult for Member States to reach their 2020 target.
Selles mõttes tuleks seda pidada absoluutselt vajalikuks miinimumiks.
In that sense it should be considered as the absolute necessary minimum.
III lisa – kaheksas rida
Annex III - row 8
Biodiisel (taimsetest või loomsetest õlidest toodetud, diislikütuse omadustega metüülester, mis on ette nähtud kasutamiseks biokütusena)
Biodiesel (methyl-ester produced from vegetable or animal oil, of diesel quality, to be used as biofuel)
FAME (taimsetest või loomsetest õlidest toodetud, diislikütuse omadustega metüülester, mis on ette nähtud kasutamiseks biokütusena)
FAME (methyl-ester produced from vegetable or animal oil, of diesel quality, to be used as biofuel)
Rasvhappe metüülestrid (FAME) on ainult üks „biodiisli” liik ja seega ei peaks seda ELi õigusaktides soosima nii, et välistatakse kõik muud liigid.
Fatty Acid Methyl Ester (FAME) is only one form of "biodiesel" and so should not be favoured to the exclusion of all others for the purposes of EU legislation.
V lisa on välja jäetud.
Annex V is deleted
Need standardid peaks kehtestama Euroopa Standardikomitee.
These standards should be set by CEN.
VI lisa on välja jäetud.
Annex VI is deleted
VII lisa – A osa
Annex VII – part A
VII lisa A osa on välja jäetud.
Annex VII part A is deleted
Kasvuhoonegaaside arvutamine peaks põhinema tegelikel väärtustel, et anda hoogu uuendustele kasvuhoonegaaside vähendamise parima tulemuslikkuse saavutamiseks.
GHG calculations should be based on actual values in order to drive innovation to best GHG performance.
Teatud tingimustel võib eri etappide jaoks kasutada summeerimata väärtusi.
Disaggregated values for different steps may be used under certain conditions.
VII lisa –B osa
Annex VII – part B
VII lisa B osa on välja jäetud.
Annex VII part B is deleted
Eriti biomassist saadud uue põlvkonna vedelkütuste tootmise korral peab kasvuhoonegaaside arvutamine põhinema tegelikel väärtustel, et anda hoogu uuendustele kasvuhoonegaaside vähendamise parima tulemuslikkuse saavutamiseks.
Especially for the new generation of liquid fuels from biomass, the GHG calculation must be based on actual values in order to drive innovation to best GHG performance.
Vaikeväärtuste kehtestamine direktiivis toodetele, mis ei ole kaubanduslikult kättesaadavad, on küsitav, see soodustaks ainult kõige halvemat sooritust ning eksitaks tõsiselt tarbijaid ja suunaks valesti poliitikat.
To set default values in the Directive for products which are not commercially available is questionable, would only reward worse performance and could seriously misguide consumers and policy.
VII lisa – C osa – punkt 1 – esimene lõik
Annex VII – part C – paragraph 1 – subparagraph 1
Transpordikütuste, biokütuste ja muude vedelate biokütuste tootmisest ja kasutamisest tulenev kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine arvutatakse järgmiselt:
Greenhouse gas emissions from the production and use of transport fuels, biofuels and other bioliquids shall be calculated as:
E = e ec + e l + e p + e td + e u – e ccs - e ccr – e ee , kus:
E = e ec + e l + e p + e td + e u – e ccs - e ccr – e ee , where
E = e ec + e l + e iluc + e p + e td + e u – e sca – e ccs – e ccu – e ee , kus:
E = e ec + e l + e iluc + e p + e td + e u – e sca – e ccs – e ccu – e ee where
e iluc = kaudsest maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tulenev aastapõhine heide;
e iluc = annualised emissions from carbon stock changes caused by indirect land use change;
e sca = parema põllumajanduspraktika kaudu saavutatud pinnasesüsiniku akumuleerumisest tulenev heitkoguste vähenemine;
e sca = emission savings from soil carbon accumulation via improved agricultural management
e ccs = süsiniku kogumisest ja säilitamisest tulenev heitkoguste vähenemine;
e ccs = emission savings from carbon capture and sequestration;
e ccs = süsiniku kogumisest ja geoloogilisest ladustamisest tulenev heitkoguste vähenemine;
e ccs = emission savings from carbon capture and geological storage ;
e ccu = süsiniku kogumisest ja kasutamisest tulenev heitkoguste vähenemine; ning
e ccu = emission savings from carbon capture and use ; and
VII lisa – C osa – punkt 7
Annex VII - part C - paragraph 7
Maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tuleneva aastapõhise heite ( e l ) arvutamiseks jagatakse koguheide võrdselt 20 aasta peale.
Annualised emissions from carbon stock changes caused by land use change, el, shall be calculated by dividing total emissions equally over 20 years.
e l = (CSR – CSA) x MWCO2/MWC x 1/20 x 1/P,
e l = (CSR – CSA) x MWCO2/MWC x 1/20 x 1/P,
e l = maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tulenevate kasvuhoonegaaside aastapõhised heitkogused (mõõdetakse CO 2 -ekvivalendi massina biomassist toodetud transpordikütuse energia ühiku kohta);
e l = annualised greenhouse gas emissions from carbon stock change due to land use change (measured as mass of CO2-equivalent per unit transport fuel from biomass energy);
Maa võrdluskasutus on maakasutus, mis kehtis 2008. aasta jaanuaris või 20 aastat enne tooraine saamist, olenevalt sellest, kumb on hilisem ;
The reference land use shall be the land use in January 2008 or 20 years before the raw material was obtained, whichever was the latest;
CS R = süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maa võrdluskasutusega (mõõdetakse süsiniku massina ühiku pindala kohta, sealhulgas maapealne ja maa-alune biomass, metsavaris, pinnas , kuivanud puud ja raietooted, IPCC 2006. aasta kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude suuniste 4. osa alusel ).
CS R = the carbon stock per unit area associated with the reference land use (measured as mass of carbon per unit area, including above and below ground biomass, litter, soils, deadwood and harvested wood products, following the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories, Volume 4 ).
Maa võrdluskasutus on maakasutus, mis kehtis 2008. aasta jaanuaris;
The reference land use shall be the land use in January 2008
CS A = süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses tegeliku maakasutusega (mõõdetakse süsiniku massina ühiku pindala kohta, sealhulgas pinnas ja taimestik);
CS A = the carbon stock per unit area associated with the actual land use (measured as mass of carbon per unit area, including both soil and vegetation );
CS A = süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses tegeliku maakasutusega (mõõdetakse süsiniku massina ühiku pindala kohta, sealhulgas maapealne ja maa-alune biomass, metsavaris, pinnas , kuivanud puud ja raietooted, IPCC 2006. aasta kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude suuniste 4. osa alusel).
CS A = the carbon stock per unit area associated with the actual land use (measured as mass of carbon per unit area, including above and below ground biomass, litter, soils, deadwood and harvested wood products, following the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories, Volume 4 );
MW CO2 = CO 2 molekulmass = 44,010 g/mol;
MW CO2 = molecular weight of CO2 = 44.010 g/mol;
MW C = süsiniku molekulmass = 44,010 g/mol; ning
MW C = molecular weight of carbon = 12.011 g/mol; and
P = põllukultuuri produktiivsus (mõõdetakse biomassist toodetud transpordikütuse ja muu vedela biokütuse energiana maaühiku pindala kohta aastas).
P = the productivity of the crop (measured as transport fuels and other liquid fuels from biomass energy per unit area per year).
Olukorras, kus oluline osa süsiniku ringlusest pinnase ja atmosfääri vahel toimub CH 4 kujul, tuleks seda arvesse võtta, muutes ringluse selle osa arvutust.
Under conditions where a significant part of the exchange of carbon between soil and atmosphere is in the form of CH 4 this should be taken into account by amending the calculation for this part of the exchange.
Selleks tuleks CO 2 molekulmass asendada CH 4 (MW CH4 ) molekulmassiga ja korrutada see lõikes 5 osutatud CH 4 CO 2 ekvivalendiga (MW CH4 = metaani molekulmass = 16,043 g/mol).
For this purpose the molecular weight of CO 2 should be substituted with that of CH 4 (MW CH4 ) and multiplied with the CO 2 equivalent of CH 4 in paragraph 5 (MW CH4 = molecular weight of methane = 16.043 g/mol).
Metaan on väga tugeva mõjuga kasvuhoonegaas, mille mõju on 23 korda tugevam kui CO 2 mõju.
Methane is a very strong green house gas, 23 times stronger than CO2.
Kui metaani heitkogused moodustavad suure osa maakasutuse muudatusest tingitud kasvuhoonegaaside koguheitest, siis tuleks neid heitkoguseid arvesse võtta.
Where methane emissions correspond to a large part of the total GHG emissions caused by land use change, these emissions should be taken into account.
Ei ole mõtet uuesti ratast leiutada.
There is no reason to reinvent the wheel.
Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2006. aasta suunised kasvuhoonegaaside heitest aruandmise kohta esitavad süsinikuvaru väärtused pinnaühiku kohta.
The 2006 Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) guidelines on how to report the greenhouse gas emissions gives the values for the carbon stock per unit area.
Liikmesriigid kasutavad neid seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga.
They are used by Member States under the UN Framework Convention on Climate Change.
VII lisa – C osa – punkt 8
Annex VII - part C - paragraph 8
Punkti 7 kohaldamisel võib nii CS R and kui ka CS puhul kasutada järgmisi väärtusi:
For the purposes of paragraph 7, the following values may be used for both CS R and CS A.
Punkti 7 kohaldamisel võib nii CS R and kui ka CS A puhul kasutada väärtusi, mis on esitatud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2006. aasta suunistes kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude kohta :
For the purposes of paragraph 7, the values presented by the IPCC in the 2006 Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories may be used for both CS R and CS A
Tabel on välja jäetud.
Table deleted
Teise võimalusena võib nii CS R kui ka CS A puhul kasutada tegelikke väärtusi.
Alternatively, actual values may be used for both CS R and CS A .
Teise võimalusena võib kasutada tegelikke väärtusi.
Alternatively, actual values may be used .
Kasutatakse P tegelikke väärtusi.
Actual values shall be used for P .
Maakasutuse muudatusest tingitud heitkoguste jaoks pakutakse välja parem metoodika.
With regard to emissions from land use change an improved methodology is proposed.
IPCC esitas juba 1996. aastal üksikasjaliku, kuid kohandatava metoodika maakasutuse muudatuse arvestamiseks, mida ajakohastati aastal 2006 ja mis on juba kasutusel Kyoto protokollist tulenevas aruandluses.
The IPCC already in 1996 presented a detailed but scalable methodology for land use change, updated in 2006, that is already in use for reporting under the Kyoto protocol.
Selle metoodika kasutamine maakasutuse heitkoguste arvestamiseks tähendaks olulist edasiminekut metoodikas.
Using this methodology for calculation emissions from land use would constitute a major improvement of the methodology.
IPCC metoodika kasutamise kasuks räägivad tugevad argumendid.
There are strong reasons to make use of the IPCC methodology.
See on paindlikum ja tõenäoliselt leiab laialdast heakskiitu, sest paljud riigid kogu maailmas juba kasutavad seda.
It provides more flexibility and is likely to meet with approval since many countries around the world are already using the methodology.
Maakasutuse kaudsest muutusest tingitud heitkoguste, e iluc , väärtuseks on 0 juhul, kui transpordikütuste tootmine põhineb toorainel, mille tootmine ei nõua põllumaa, karjamaa või püsikultuuride all oleva maa, sealhulgas jäätmete kasutamist. e iluc väärtuseks kõigil muudel juhtudel on 10g CO 2 /MJ.
Emissions caused by indirect land use change, e iluc , shall have a value of 0 where the production of transport fuels from biomass is based upon raw materials that do not require the use of arable, pasture or permanent crop land, including waste. e iluc shall have a value of 10g CO2/MJ in all other cases.
VII lisa – C osa – punkt 9 – esimene lõik
Annex VII - part C - paragraph 9 - subparagraph 1
Töötlemisel tekkinud heide ( e p ) sisaldab heidet, mis on tekkinud töötlemisprotsessi käigus, jäätmetest ja leketest ning töötlemisel kasutatud toodete või kemikaalide tootmisel.
Emissions from processing, e p , shall include emissions from the processing itself; from waste and leakages; and from the production of chemicals or products used in processing.