natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See tähendab ka seda, et üleminek säästvale majandusele peaks saama kõigi ELi rahaliste vahendite eraldamise, eelkõige struktuurifondide keskseks eesmärgiks.
This also means that the change towards a sustainable economy should be established as a key objective for all EU funding award procedures, and for the structural funds in particular.
Järgmise kümne aasta jooksul peame süsteemselt käivitama vajalikud investeeringud.
In the next ten years, we need to systematically initiate the necessary investments.
Uue säästva arengu tegelikke tööhõivealaseid võimalusi on raske mõõta ning vastavalt sellele on käesoleva raporti preambulis esitatud uuringud täpsete arvude suhtes ebamäärased ja kohati vasturääkivad.
The real job potential of new sustainable development is difficult to measure and the studies mentioned in the preamble to this report are accordingly vague regarding precise figures and partly contradict each other.
Arvutused erinevad liiga palju raamtingimustest sõltuvalt.
The calculations diverge too much, dependent on the framework conditions.
See ilmneb transpordisektori näites.
This is shown by the example of the transport sector.
ÜRO Keskkonnaagentuuri uuringus
The UNEP study
UNEPi, ILO, IOE ja ITUCi 2008. aasta keskkonnasõbralike töökohtade algatus „Keskkonnasõbralikud töökohad: suund inimväärsele tööle säästlikus, madalate süsinikdioksiidi näitajatega maailmas”. käsitletakse erasõidukitelt tõhusale kohalikule ühistranspordile üleminekut ning antakse tööhõive potentsiaali koefitsiendiks 2,5 kuni 4,1.
UNEP, ILO, IOE and ITUC Green Jobs Initiative entitled 'Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World' of 2008. investigates the shift in urban mobility from individual motor transport towards efficient local public transport systems and gives a multiplication figure for the employment potential of 2.5 to 4.1.
Ent komisjoni praeguse rahastamisstsenaariumi kohaselt on kohaliku ühistranspordi sektori olukord äärmiselt pingeline.
However, using the scenario of the Commission’s current funding, the local public transport sector comes under enormous pressure.
Samal ajal kui elektriautode arendamiseks on eraldatud suur teadus- ja tööstusressurss, on kohalik ühistransport ja vastavad liiklusvahendid toetusprogrammidest välja jäetud.
Whilst huge funds are available for research and industry to develop electric cars, the local public transport sector and vehicles are excluded from funding programmes.
Mõlemad liiklemisviisid konkureerivad linnaruumis otseselt üksteisega.
In urban areas, both kinds of mobility are in direct competition with each other.
Säästva liikluse võimalik tööhõive potentsiaal avaneb tegelikult alles siis, kui seda toetavad poliitilised raamtingimused ja rahalised otsused.
The possible employment potential of sustainable mobility could only really be developed if it were opened up by political framework conditions and financial decisions.
Jalgrattaliiklusega seotud müügi- ja teenindamisvõimalused on samasugused kui ühistranspordi puhul.
The potential of bicycle transport related retail and service is similar to that of public transport.
Ökoloogilises mõttes on mõlemad transpordiliigid elektriautost eelistatumad.
In their ecological ranking, both forms of transport are preferable to the electric car.
Sotsiaalsele, kaasavale Euroopale uus säästev majandus
A new sustainable economy for a social and inclusive Europe
Säästvale majandusele üleminek pole üksnes ökoloogiline vajadus, vaid peaks olema osa meie sotsiaalse Euroopa strateegiast.
The change towards a sustainable economy is not only an ecological necessity, but should also be part of our strategy for a social Europe.
Ülemineku edukus sõltub olulisel määral Euroopa inimeste heakskiidust ning heakskiit on saavutatav üksnes siis, kui suudame näidata, et meie strateegiad säästvale majandusele üleminekuks on sotsiaalselt õiglased ning tagavad pikemas perspektiivis suurema tööhõive, paremad töötingimused ja suurema sotsiaalse kindlustunde.
Successful change essentially depends on acceptance by Europeans, and this acceptance can only be achieved if we can show that our strategies for the change towards a sustainable economy are socially just and lead, in the long term, to higher employment, better working conditions and increased social security.
Uue säästva majanduse eesmärk peaks olema sotsiaalne ja ökoloogiline jätkusuutlikkus ning ülemineku sotsiaalselt õiglane läbiviimine on sellise strateegia nurgakivi.
The objective of a new sustainable economy should be social and ecological sustainability, and socially fair transformation management is the corner stone of this strategy.
Inimväärne töö
Good work
Eelkõige tõstatub siin töökoha kvaliteedi küsimus.
The issue of job quality is particularly relevant.
Just madalama kvalifikatsiooniga aladel on ebakindlate töölepingute levik tõusuteel.
In the lower qualification band, precarious employment contracts are on the increase.
Tuginedes Euroopa Ülemkogu terviklikule säästva arengu määratlusele näeb raportöör raporti eesmärki mitte selles, et vaadelda keskkonnahoidlikku tööhõivepotentsiaali ainult arvudes, vaid on uurinud, kuidas saaks kindlustada häid töötingimusi keskkonnahoidlikes töökohtades ning kuidas saaks minna säästvale majandusele üle sotsiaalselt õiglaselt.
On the basis of the European Council’s comprehensive definition of sustainable development, I believe that the report’s aim is not to consider green job potential merely numerically, but I have also explored the issue of ensuring good working conditions for green jobs and the question of how the change towards a sustainable economy can be implemented in a socially fair manner.
Käesoleva raporti jaoks andmeid kogudes sai kiiresti selgeks, et uute sektorite keskseks elemendiks on töötingimuste aspekt.
During the research for this report, it soon became clear that working conditions are a key issue in new industries.
Nii päikeseenergiat tootva sektori töötajad, nt Ida-Saksamaal, kui ka tuuleenergia valdkonna esindajad kritiseerivad suurt survet tootlikkust suurendada, mis koos rahvusvahelise konkurentsisurvega toob kaasa madalad palgad ja halvad töötingimused.
Both employees in the solar industry, in eastern Germany for example, and representatives of the wind power industry criticise the high pressure for productivity, which, together with the pressure from international competition, leads to low wages and bad working conditions.
Sellistel tingimustel on enam kui keeruline veenda töötajat sektorit vahetama, nt tulema ära söetööstusest, mis on aastaid taganud inimväärsed töötingimused ja sotsiaalse kaitse.
Under these conditions, it is very difficult to convince employees to change industry, for example from the coal industry, which has over the years obtained good working conditions and social protection.
Aruteludes tööandjate liitude ja ametiühingutega on saanud selgeks, et peamine probleem nendes uutes sektorites on kummagi poole esindusorganite puudumine.
In discussions with employers' associations and trade unions, it becomes clear that the main problem in these new sectors is the absence of representative bodies on both sides.
On olemas esimesed projektid, mis on suunatud selliste struktuuride ülesehitamisele, ja see raport toetab selgelt selliseid püüdlusi.
There are first projects aiming to promote the creation of such bodies, and my report clearly supports these endeavours.
Sotsiaalselt õiglane üleminek tähendab ka tegelemist hariduse ja koolitusega.
Socially fair change also means addressing the issue of people’s education and training.
Esiteks tuleb tagada see, et keskkonnahoidliku majanduse tööhõivepotentsiaali saab tõepoolest kasutada.
Firstly, this means ensuring that the job potential of the green economy can actually be used.
Kindlates sektorites saab kasvuvõimalusi ära kasutada ainult juhul, kui on olemas piisavalt hea hariduse ja väljaõppega töötajad.
Only if sufficiently well educated/trained employees are available can the growth potential in certain sectors be fulfilled.
Teiseks tuleb kindlustada see, et üleminek pakuks võimaluse kõigile: noorematele ja vanematele inimestele, naistele, tööturul olijatele ja sellest eemale jäänutele.
Secondly, it should be ensured that change bears opportunities for all – young and old people, women, insiders and outsiders on the job market.
Praegu ei saa veel kindlalt öelda, millist kvalifikatsiooni mis ulatuses hakkab vaja minema.
Today, we do not know yet for certain what qualifications will be needed to what extent.
Siiski on selge, et peame ennetavalt orienteerima hariduse ja koolituse ning elukestva õppe strateegiad säästlikkusele.
However, it is clear that we should anticipate by orientating the education and training offer and life-long learning strategies towards sustainability.
Vajalikud on individuaalsetele vajadustele vastavad programmid, et kindlustada üleminekuvõimalus ka näiteks 30 aastat söetööstuses töötanud naisele.
Custom-made programmes will be necessary to ensure that also, for example, a female worker who has worked for 30 years in the coal industry has the opportunity to change.
Uute kutseoskuste suure vajaduse ning ümber- ja täiendõppe edukaks ohjamiseks tuleb analüüsida, millised töötajate ja tööotsijate rühmad vajavad erilist tuge ning kavandada vastavad meetmed.
In order to successfully manage the considerable need for new qualifications, retraining and further training, it should be analysed which employee and jobseeker groups need particular support, and the relevant measures should be planned.
Sotsiaalselt õiglane üleminek
Socially fair change
Üleminek nõuab suurt paindlikkust, mõnel juhul isegi liikuvust.
Change requires a high level of flexibility, and even mobility in some cases.
Sageli esitatud Taani näide viitab sellele, et inimesed tajuvad kõrget paindlikkuse määra tööturul võimaluse, mitte ohuna juhul, kui riiklik süsteem tagab sotsiaalkindlustuse ja toimib tugev sotsiaalpartnerlus ning kui kutseoskuste ennetav juhtimine pakub väljavaateid.
The frequently quoted Danish example shows that people perceive a high level of flexibility on the job market as an opportunity and not as a threat if social security is provided by state systems and strong social partnerships and if anticipatory qualification management offers perspectives.
Säästlikule majandusele ülemineku edukuse eelduseks on töötajate sotsiaalkindlustus vajalikes üleminekuetappides.
It is a requirement for successful change towards a sustainable economy that, in the required phases of change, workers should be safeguarded by social security.
Arvamuse koostaja: Edward Scicluna
Rapporteur: Edward Scicluna
5. palub Eurostatil, OECD-l ja kõigi liikmesriikide statistikaametitel kaaluda majandustegevuse statistilise liigituse ümberkorraldamist eraldi NACE-koodi sisseviimise abil, et liigitus kajastaks paremini uut keskkonnatööstust, mis praegu ei ole nähtav, kuna see kuulub tavapärase tööstusliku liigituse alla;
Asks Eurostat, the OECD and all the Member States’ statistical agencies to consider restructuring the statistical classification of economic activities to reflect better the new environmental industries, which are currently hidden because they are incorporated into the conventional industrial classification, by introducing a separate NACE code;
11. nõuab tööstuse kaasamist ökoinnovatsiooni, kuna ettevõtjatel on selle laiemal levitamisel ülioluline roll; märgib sellega seoses, et ettevõtjate teavitamine – uusi ettevõtlusvõimalusi tutvustades – on otsustava tähtsusega ressursse säästva majanduse ja säästlike tööstusharude väljaarendamisele suunatud strateegia edukuse seisukohast;
Calls for industry to be involved in eco-innovation, since entrepreneurs have a very important role to play in spreading eco-innovation more widely; notes, in this regard, that informing entrepreneurs – by demonstrating new business opportunities – will be crucial to the success of a strategy aimed at developing resource-efficient economies and sustainable industries;
14. väljendab muret tööjõu liikumise puudumise pärast ELi siseturul; juhib tähelepanu asjaolule, et endiselt piiratakse uutest liikmesriikidest pärit tööjõu vaba liikumist ja sotsiaalõiguste kaasaskantavus on piiratud;
Expresses its concern over the lack of labour mobility in the EU’s internal market; points out that there are still restrictions on the free movement of labour from the new Member States, and that the portability of social rights is limited;
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS
OPINION Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
9. rõhutab vajadust toonitada kogu Euroopas „roheliste” töökohtade loomise kontekstis bioloogilist mitmekesisust, eriti Natura 2000 võrgustiku loomisel; juhib tähelepanu sellele, et ökoturism on „roheliste” töökohtade loomise mõttes juhtiv sektor, mille kasvumäär on umbes 20% aastas; rõhutab ka loodusega seotud vaba aja tegevustest tulenevate töökohtade potentsiaali;
Stresses the need to emphasise biodiversity in the context of creating ‘green jobs’ Europe-wide, especially in the implementation of the Natura 2000 networks; points out that eco-tourism is a vanguard sector in terms of green job creation, exhibiting a growth rate in the region of 20% per annum; also favours emphasis on the potential of jobs arising from leisure activities linked to nature;
13. märgib, et nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta järelduste lõikes 8 paluti komisjonil vaadata kiireloomuliselt sektorite kaupa läbi subsiidiumid, millel on kahjulik keskkonnamõju ja mis ei ole kooskõlas säästva arenguga; kutsub komisjoni üles reageerima neile järeldustele viivitamata, uurides võimalusi nimetatud subsiidiumide eelarve piires ümberjaotamiseks, et toetada uusi säästva majandusega seotud tegevusi;
Notes that paragraph 8 of the Council conclusions of 21 October 2009 invites the Commission to undertake an urgent sector-by-sector review of subsidies which have an adverse environmental impact and are incompatible with sustainable development; calls on the Commission to act on those conclusions immediately, examining means of redeploying those subsidies within the budget in support of new activities related to the sustainable economy;
19. nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad vahetaksid kliimamuutuse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõjuga tegelemisel tööhõivealaseid kogemusi ja parimaid tavasid;
Urges the Member States to exchange experience and best practice in the field of employment opportunities when dealing with the economic, social and environmental impact of climate change;
ELT L 153, 18.6.2010, lk 13. ;
OJ L 153, 18.6.2010, p.
– võttes arvesse nõukogu 22. ja 23. novembri 2007. aasta järeldusi teadusinfo kohta digitaalajastul: juurdepääs, levitamine ja säilitamine,
– having regard to the Council Conclusions of 22 and 23 November 2007 on scientific information in the digital age: access, dissemination and preservation,
A. arvestades, et majandus- ja rahanduskriis on riikide eelarveid tõsiselt mõjutanud;
A. whereas the economic and financial crisis has seriously affected national public budgets,
B. arvestades, et demograafilisi muutusi käsitlevas rohelises raamatus (KOM(2005) 94) esitatud arvandmed näitavad, et ajavahemikus 2005–2030 väheneb ELis tööealine elanikkond 20,8 miljoni (6,8%) inimese võrra, ning arvestades, et üle 60-aastaste inimeste arv tõuseb praegu kaks korda kiiremini kui enne 2007. aastat – ligi kahe miljoni võrra igal aastal varasema miljoni asemel,
B. whereas figures in the Green Paper on Demographic Change (COM(2005) 94) show that the working age population of the EU will fall by 20.8 million (6.8%) between 2005 and 2030 and whereas the number of people aged over 60 is now increasing twice as fast as it did before 2007 – by about two million every year compared to one million previously,
11. kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega tihedamat koostööd, et koostada prognoosid keskpikaks ja pikaks perioodiks seoses tööturul nõutavate oskustega ning soodustada partnerlust ülikoolide ja ettevõtlussektori vahel, et edendada noorte siirdumist tööturule, aidates samas kaasa teadmistepõhise ühiskonna loomisele, rakendusuuringute arendamisele ja koolilõpetajate paremate väljavaadete loomisele tööturul;
Calls on the Commission to work more closely with the Member States in order to draw up medium- and long-term forecasts regarding the skills required by the employment market and to encourage partnerships between universities and the business sector in order to foster the transition of young people to the employment market while helping to create a knowledge-based society, develop applied research and create better employment-market prospects for graduates;
15. kutsub komisjoni üles paluma liikmesriikidel vaadata läbi nende tööturule juurdepääsu reguleerivad üleminekusätted kui abinõud, et säilitada ülemaailmse majanduskriisi ajal ELi tööhõive;
Calls on the Commission to ask the Member States to review the transitional provisions regulating access to their labour markets as a means of maintaining employment in the EU during the global economic crisis;
18. nõuab liikmesriikidevahelist koostööd deklareerimata töö vastases võitluses, sest varimajandus on probleem kogu Euroopas; on seisukohal, et liikmesriikides ja ELi tasandil tuleks tugevdada mitteametliku töötamise vastaseid meetmeid;
Calls for cooperation among Member States in the fight against undeclared employment, as the underground economy is a matter of concern throughout Europe; considers that measures against undeclared work should be intensified at Member-State and EU level;
21. rõhutab, kui oluline on avalik sektor eeskuju näitajana tagatud õigustega töökohtade loomisel seoses progressiivsete hankestandardite vastuvõtmise, stiimulite ja teabe pakkumisega, eelkõige sellistes valdkondades nagu energeetika, infrastruktuuri ja hoonete ehitus, transport ja side; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama eriti kommertskasutusele eelnevate hangete lepingutesse keskkonna- ja sotsiaalnormide ning omamaise osaluse klausli lisamist ning jätkusuutliku ja solidaarse majanduse põhimõtteid järgivaid ettevõtjaid, eelkõike VKEsid;
Stresses the importance of the public sector leading by example, adopting progressive procurement standards and providing incentives and information, especially in the areas of energy, construction of infrastructure and facilities, transport and communications, for creating jobs with rights; calls on the Commission and the Member States to promote, particularly in pre-commercial procurement, the inclusion of environmental and social standards, in addition to promoting local content clauses and enterprises operating in a sustainable and inclusive economy, especially SMEs;
23. kutsub uuesti komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ära rekonstruktsioonifondi edu ning looma uue ühenduse algatuse (sh katseprojektid) uue, jätkusuutliku majanduse arendamiseks;
Calls again upon the Commission and Member States to capitalise on the success of the Reconstruction Fund and to set up a new Community initiative, including pilot projects, for reconstruction towards a new sustainable economy;
regionaalarengukomisjonI ARAMUS
OPINION of the Committee on Regional Development
Arvamuse koostaja: Kerstin Westphal
Rapporteur: Kerstin Westphal
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf. on Lõuna- ja Ida-Euroopa piirkonnad, kus elab üle kolmandiku ELi elanikest, kliimamuutuse survest eriti ohustatud, et kõige kaitsetumad elanikkonnarühmad on enim puudutatud ja selle tulemusel võib suureneda piirkondlik ja sotsiaalne ebavõrdsus;
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf. the regions in southern and eastern Europe, where more than one third of the European Union’s population lives, are particularly exposed to the pressure of climate change, that the most vulnerable population groups are those worst affected, and that greater regional and social imbalances may develop as a result;
6. rõhutab Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) tähtsust piirkondlike rühmituste loomisel teadustegevuse, innovatsiooni ja infrastruktuuri kohapealse sidumise kaudu uute tehnoloogiate raames, nagu taastuvenergia ja energiatõhusus; rõhutab lisaks, et eriti linnapiirkondades on piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel kõige paremad võimalused ja suutlikkus luua vajalikke tingimusi innovatiivsete ettevõtterühmade kasvuks; juhib tähelepanu, et selline rühmituste loomine võib otsustavalt edendada kohalikku majanduslikku arengut ja luua piirkondades uusi töökohti;
Stresses the importance of the European Regional Development Fund (ERDF) for regional clustering by bringing together research, innovation and infrastructure locally in the context of new technologies, such as renewable energy and energy efficiency; further underlines that, especially in urban areas, regional and local authorities are the best positioned and most capable of creating the conditions necessary for the growth of clusters of innovative enterprises; points out that such clustering can act as a decisive spur to local economic development and can create new jobs in the regions;
9. tuletab meelde VKEde võtmerolli innovatsiooni edendamisel Euroopas; innustab era- ja avalikku sektorit kasutama Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid ettevõtlike hoiakute ja oskuste edendamiseks noorte hulgas ning samuti karjäärinõustamise võimaldamiseks töötutele;
Points to the key role played by SMEs in promoting innovation in Europe; encourages the private and public sector to use the European Social Fund as a means of promoting entrepreneurial attitudes and skills amongst young people, as well as providing career guidance for people facing unemployment;
12. kutsub liikmesriikide vastutavaid ametiasutusi ja komisjoni pöörama suuremat tähelepanu ühiselt rahastatavate meetmete jätkusuutlikkusele, nagu näeb ette nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
Calls on the responsible authorities in the Member States and the Commission to pay greater attention to the sustainability of jointly financed measures, as provided for in Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
13. kinnitab oma toetust katseprojektile „Valitud kohalikele ja piirkondlikele esindajatele suunatud Erasmus”, mis aitaks kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel vahetada parimate tavade näidiseid ning millel võiks olla ka võimendav mõju tööturupoliitika valdkonnas; rõhutab vajadust täpsustada projekti rakendamisega seonduvat ning teha tihedat koostööd Regioonide Komitee ja piirkondade võrgustikke esindavate organisatsioonidega; palub komisjonil katseprojekti rakendamisprotsessi kiirendada; ergutab komisjoni põhjendama sel eesmärgil „kohaliku akadeemia” loomise ideed;
Reiterates its support for the pilot project ‘Erasmus for elected local and regional representatives’, which could help local and regional authorities to exchange best-practice models and could also have a multiplier effect in the area of labour market policy; emphasises the need to specify implementation-related elements of the project and to closely cooperate with the Committee of the Regions and organisations representing networks of regions; calls on the Commission to accelerate the process for the implementation of this pilot project; encourages the Commission to substantiate the idea of creating a ‘local academy’ for this purpose;