natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19. nõuab, et kõikidel töötajatel peab olema juurdepääs samal tasemel kaitsele ja et teatud rühmi ei välistata vaikimisi kõige ulatuslikumast kaitse tasemest, nagu tehakse sageli meresõitjate, laevatöötajate ja avameretöötajate ning samuti autotransporditöötajate puhul; nõuab, et tõhusaid õigusakte kohaldatakse kõikidele inimestele olenemata nende töökohast;
Requests that all workers have access to the same level of protection and that certain groups are not excluded by default from the broadest level of protection, such as is currently often the case for seafarers, workers on vessels and offshore workers as well as workers in road transport; requests that efficient legislation should apply to all persons regardless of the place where they work;
28. märgib, et mitmetes liikmesriikides on piisava sotsiaalkindlustuse puudumise tõttu võimatu saada teise samba pensioni, mis tekitab lisasurvet esimese samba vanaduspensionidele;
Notes that, in many Member States, because no adequate social security exists, it is impossible to obtain a pension in the second pillar, bringing extra pressure to bear on old-age pensions in the first pillar;
32. rõhutab vajadust saavutada teatav kooskõla tööõiguse valdkonnas, mis on võimalik saavutada direktiivide ja kollektiivlepingute ning avatud kooskõlastusmeetodi abil, nõuab tungivalt, et komisjon võtaks arvesse suuri erinevusi riikide tööturgude vahel ning liikmesriikide pädevuse osas selles valdkonnas, kuid tuletab meelde eesmärki luua konkurentsivõimeline, uuenduslik ja kõiki kaasav Euroopa ning uusi ja paremaid töökohti;
Stresses the importance of arriving at a degree of consistency in the field of labour law, which may be achieved though directives and collective agreements and the open method of coordination, urges the Commission to take account of the vast differences that exist between national labour markets and the Member States' competency in this area , but reminds of the goal to create a competitive, innovative and inclusive Europe and more and better jobs;
36. kutsub liikmesriike üles edendama 2006. aasta ILO töösuhte ulatust käsitleva soovituse viivitamata rakendamist;
Calls on Member States to promote the implementation without delay by the Member States of the 2006 ILO Recommendation on the scope of the employment relationship;
40. kutsub komisjoni üles jätkama riikide tööturgude kohta teabe kogumist ja selle analüüsimist, et tagada, et teabe vahetamine üksikute liikmesriikide tööhõivepoliitikaga seotud heade tavade kohta põhineks usaldusväärsetel andmetel, eriti ühtlasel ja võrreldaval statistikal;
Calls on the Commission to continue collecting and analysing information on national labour markets so as to ensure that exchanges of good practice in connection with the employment policies pursued in individual Member States are based on reliable data , particularly homogeneous and comparable statistics;
47. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnistama, et tööõigusel on ettevõtete käitumisele tohutu mõju ning et nende usaldus stabiilsete, selgete ja usaldusväärsete sätete vastu on uute ja paremate töökohtade loomise otsuse tegemisel peamine tegur, ning kutsub seetõttu liikmesriike üles rakendama ja jõustama nõuetekohaselt tööturge käsitlevaid kõiki kehtivaid ELi õigusakte;
Calls on the Commission and Member States to recognise that labour law, has an immense influence on the behaviour of enterprises, and that their confidence in stable, clear and sound provisions is a key element when taking decisions to create more and better jobs and calls therefore on the Member States to implement and enforce properly all the existing EU legislation affecting labour markets;
51. nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks noortele töötajatele, kes on kõige rohkem seotud tähtajalise tööga, tagamaks, et nende kogemuste puudumine ei viiks tööõnnetusteni; julgustab liikmesriike vahetama selles küsimuses häid tavasid ning kutsub ajutise tööhõive asutusi üles tõstma tööandjate ja noorte töötajate endi teadlikkust;
Calls for special attention to be directed to young workers who are most engaged in temporary work to ensure that their lack of experience on the job does not lead to work-related accidents; encourages Member States to exchange good practice in this regard and calls on temporary employment agencies to raise awareness among employers and the young workers themselves;
53. rõhutab sotsiaalpartnerite väärtuslikku rolli, mis on juba saavutanud teatud edu tööturgude reformimisel, nimelt vanemapuhkuse lepingute sõlmimise, osalise tööaja ja tähtajaliste lepingute ning kaugtöö ja elukestva õppe kaudu;
Highlights the valuable role played by the social partners which already achieved some success in reforming labour markets, namely through the conclusion of agreements on parental leave, part time work and fixed-term contracts, as well as telework and lifelong learning;
57. kutsub komisjoni üles reguleerima üldiste või olulisemate ettevõtjate ühist ja individuaalset vastutust, et tegeleda töötajate allhankelepingute ja alltöövõtu kuritarvitamistega ning luua läbipaistev ja konkurentsivõimeline turg kõigile ettevõtetele võrdsete võimaluste alusel seoses tööstandardite ja -tingimuste austamisega, kutsub eelkõige komisjoni ja liikmesriike üles määratlema Euroopa tasandil selgelt, kes on vastutav tööõigusega kooskõlas olemise ja sellega seonduvate töötasude, sotsiaalkindlustusmaksete ja maksude maksmise eest allhankijate ahelas;
Calls on the Commission to regulate joint and several liability for general or principal undertakings, in order to deal with abuses in the subcontracting and outsourcing of workers and to set up a transparent and competitive market for all companies on the basis of a level playing field regarding respect for labour standards and working conditions, in particular calls on the Commission and the Member States to clearly establish at European level who is responsible for compliance with labour law and for paying the associated wages, social security contributions and taxes in a chain of subcontractors;
59. kutsub komisjoni üles lihtsustama vaidluste lahendamise süsteemi loomist, et võimaldada muuta Euroopa kokkulepped sotsiaalpartnerite vahel tõhusaks ja paindlikuks vahendiks, mis võib edendada tõhusamat reguleerivat lähenemisviisi Euroopa tasandil;
Calls on the Commission to facilitate the establishment of a dispute settlement system, to enable the European agreements between social partners to develop into an effective and flexible tool that can foster a more effective regulatory approach at European level;
Komisjoni rohelise raamatu "Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel" eesmärk on algatada ELis avalik arutelu selle üle, kuidas võiks tööõigust ajakohastada, et lahendada peamised sõlmküsimused, mis tulenevad põhiliselt üleilmastumisest ja Euroopa ühiskonna vananemisest.
The aim of the Commission's Green Paper on 'Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century' is to launch a public debate in the EU on how labour law can be modernised to meet the main challenges deriving above all from globalisation and the ageing of European societies.
Tööõiguse pööramine selles suunas tundub olevat oluline, kui soovitakse saavutada Lissaboni strateegia kahte kõige tähtsamat eesmärki: ELi muutmine maailma kõige konkurentsivõimelisemaks majandusruumiks aastaks 2010 ja tööhõive kõrge taseme saavutamine.
Moving labour law in this direction seems to be vital if the two most important aims of the Lisbon Strategy - making the EU the world's most competitive economy by 2010 and creating high levels of employment - are to be achieved.
Kuna tööhõive kasv on võimalik ainult koos majanduskasvuga, peab tööõiguse ajakohastamine arvestama nii töötajate kui ka tööandjate ootustega.
Since growth in employment is possible only in combination with economic growth, modernisation of labour law must take into account the expectations of both workers and employers.
Tegelikult ei ole need Euroopa Liidus täiesti lahkuminevad, sest "konfliktide kultuur" – tööõiguse filosoofiline alus, mille eesmärk oli algselt kaitsta töösuhte nõrgemat poolt – on järkjärgult asendumas "koostöökultuuriga".
In fact, these are not completely divergent in the European Union, where a culture of conflict - the philosophical basis of labour law, which was originally intended to protect the weaker party in the employment relationship - is gradually being replaced by a culture of cooperation.
Praegu on töötajate ja tööandjate ühine eesmärk suuta kohaneda muutuvate tingimustega, mis tulenevad kiirest tehnoloogilisest arengust, kasvavast konkurentsist – mis on nii üleilmastumise kui ka tarbijate muutuva nõudluse tagajärg – ning teenindussektori väga kiirest arengust.
At present, the shared aim of workers and employers is to be able to adapt to changing conditions stemming from rapid technological development, increased competitiveness - a consequence of both globalisation and changing consumer demand - and also from the very swift development of the services sector.
2005. aasta oktoobris kiitis Euroopa Ülemkogu Hampton Courtis toimunud tippkohtumisel neid tegureid arvestades heaks komisjoni teatise euroopalike väärtuste kohta globaliseeruvas maailmas, milles kutsuti liikmesriike üles kohaldama aktiivset tööturupoliitikat ning toetama "pigem inimesi kui töökohti kaitsvat" paindlikkust ja kohanemisvõimet.
At the Hampton Court Summit in October 2005, taking these factors into account, the European Council adopted, a Commission communication on European values in a globalised world, which called on the Member States to apply active labour market policies and promote flexibility and adaptability designed 'to protect people rather than jobs'.
Teatises juhiti tähelepanu ka vajadusele parandada regulatiivset keskkonda ELi ja riikide tasandil, et "vabastada ettevõtted ja kodanikud asjatutest kulutustest ja bürokraatiast".
The communication also pointed to the need to improve the regulatory environment at EU and national level, so as to 'free businesses and citizens from unnecessary costs and red tape'.
Roheline raamat tundub olevat jätk mõtteviisile, mille kohaselt on oluline luua paindlikum tööõiguse raamistik.
The Green Paper appears to be a continuation of the line of thinking which holds that the creation of a more flexible labour law framework is essential.
See ei tähenda töösuhete püsivuse kohustuslikest nõuetest radikaalset taganemist, kuid võib vajada muutusi nende standardite kvaliteedis, mis kajastub üleminekus "tööga kindlustatuse" ( job security ) kontseptsioonilt "töösuhte püsivuse" ( employment security ) kontseptsioonile ning "töökohaga kaasnevalt kindluselt" ( security with a job ) "töökoha kindlusele" ( security of a job ).
This does not mean a radical retreat from compulsory standards of employment security, but may require changes in the quality of those standards reflected in a change from the concept of 'job security' to that of 'employment security' and from the notion of 'security with a job' to that of 'security of a job'.
Tööõigus, mille ülesanne on põhiliselt alalisel töölepingul põhineva standardse töösuhte raames tööle võetud töötajate kaitse, ei takista neil, kes ei ole traditsioonilises töösuhtes, vastata turuvajadustele paindlikult.
Labour law geared essentially to protecting workers employed under standard labour relations based on permanent labour contracts will not deter those not in conventional employment from responding flexibly to market needs.
Tööturu liiga range reguleerimine avaldab majanduskasvule ja tööhõive kasvule kahjulikku mõju, takistades tööandjaid pakkumast seaduslikku tööd ja tõugates nii tööandjaid kui ka töötajaid musta turgu kasutama.
Over-strict regulation of the labour market has adverse effects on economic growth and growth in employment, deterring employers from offering legal work and encouraging both employers and workers to resort to the black market.
Paindlikkuse puudumine tööõiguses toob kaasa alternatiivsete töövormide arenemise, mis suurendavad vastavalt statistilistele andmetele töövõimalusi tööelu alustavate inimeste, aga ka nende jaoks, kes on jõudnud pensioniikka või soovivad pärast pausi tööle naasta.
Lack of flexibility in labour law also results in the development of alternative forms of employment which, as statistical data show, increase job opportunities for persons beginning their working life, as well as those of retirement age or wishing to return to work after a break.
Alternatiivsed töövormid pakuvad noortele üliõpilastele või lapsi kasvatavatele vanematele lihtsat viisi ühitada tööd õpingute või pereeluga.
These also provide young students or parents bringing up children with an easy way of combining work with study or family life.
Arvestades selliste töövormide kasvavat populaarsust, aga ka nende soodsat mõju tööturule sisenemisele ja seal püsimisele, peab tööõigus neid vorme austama, kaitstes samas asjaomaseid töötajaid diskrimineerimise eest ja tagades teatud miinimumõiguste kaitse, mis määratakse kindlaks vastavalt iga liikmesriigi tavadele ning sotsiaalsetele ja majanduslikele tingimustele.
Given the growing popularity of such forms of employment, as well as their favourable effects as regards making it easier to enter and stay in the labour market, labour law must respect them, while at the same time protecting the workers concerned from discrimination and ensuring the maintenance of certain minimum rights, to be determined according to the traditions and social and economic conditions of each Member State.
Siiski ei ole erinevuste kaotamine tööhõive traditsioonilise ja alternatiivsete vormide vahel vajalik.
However, there is no need to seek to eliminate the differences between traditional and alternative forms of employment.
Kõikide töövormide jaoks ühiste minimaalsete tööstandardite kehtestamine ei oleks mitte ainult väga raske, vaid võib tuua kaasa uute tõkete püstitamise, mis takistavad mitmete sotsiaalsete rühmade (sh marginaliseerumise suhtes kõige kaitsetumate rühmade) juurdepääsu seaduslikule tööturule.
Establishing common minimum employment standards for all forms of employment would not only be very difficult, but could lead to the erection of further barriers to access to the legal labour market for many social groups, including those most vulnerable to marginalisation.
Eriti vaoshoitult tuleks läheneda uute ühtsete standardite ja määratluste kehtestamisele liidu tasandil.
The creation of new uniform standards and definitions at Union level should be approached with particular restraint.
Erinevused on liikmesriigiti nii suured, et selliste ühtsete meetmete kehtestamine võib põhjustada majandusliku tõhususe vähenemist ja mõjuda seetõttu kahjulikult tööhõivemääradele.
The differences between Member States are so great that introducing such uniform measures could have the effect of reducing economic efficiency and thus adversely affecting employment levels.
Euroopa Liidus on muljetavaldav hulk õigusakte, mis reguleerivad tööturgu ning uute kehtestamiseks ei ole vajadust.
The European Union has an impressive array of regulations governing the labour market and there is no need to introduce new ones.
Siiski tuleb läbi viia olemasolevate õigusaktide rutiinset ülevaatamist, et hinnata nende mõju ettevõtete, eriti VKEde toimimisele ja tööhõivemääradele liidus.
However, there is a need for a routine review of existing legislation to gauge its impact on the operation of enterprises, particularly SMEs and on employment levels in the Union.
Seoses sellega oleks kahtlemata kasulik, kui liikmesriigid võtaksid vastu julgema poliitika, mille eesmärk on ühtse turu väljakujundamine, pöörates erilist tähelepanu töötajate ja teenuste vabale liikumisele.
In this connection, it would undoubtedly be useful for the Member States to adopt a bolder policy aimed at completing the single market, with particular reference to the free movement of workers and services.
Ühenduse institutsioonide pingutused peaksid päädima tõkete ja riigiülesest tasandist tingitud raskuste kõrvaldamisega, sest need on jätkuvalt peamiseks takistuseks Euroopa kodanike liikuvuse suurenemisele, mis on majanduskasvu ja seega ka tööhõive jaoks eluliselt olulised.
The efforts undertaken by the Community institutions should result in the removal of barriers and difficulties arising at supranational level, since these continue to be a major factor hampering the growth of mobility for European citizens, which is crucial to economic growth and hence to employment.
Avatud kooskõlastusmeetod peaks olema raamistik liikmesriikide positiivsete kogemuste dünaamilisemaks vahetamiseks aktiivse tööturupoliitika valdkonnas.
The open method of coordination should serve as a framework for more dynamic exchanges of positive experience by Member States in the field of active labour market policies.
Komisjon käsitleb oma 2006. aasta Euroopa tööhõive aruandes paindlikkust ja kaitset ELi tööturgudel ning juhib tähelepanu sellele, et pikaajalises perspektiivis omab tööta inimestele asjakohase koolituse pakkumine palju suuremat positiivset mõju ja aitab neid tööturul toime tulla.
The Commission, in its report on Employment in Europe 2006, deals with flexibility and security in EU labour markets and explicitly points out that, from a long-term prospective, providing competent training for people without work has a much greater positive influence in helping them cope in the labour market.
Seega tuleks enam rõhku asetada koolituse kättesaadavusele ja kvaliteedile nii töötajate kui ka töötute jaoks.
Hence greater emphasis must be placed on the availability and quality of training both for workers and the unemployed.
Siiski, kuna üksikisikute motivatsioon on igasuguse õppeprotsessi edu jaoks võtmetähtsusega, peaksid asjakohased kursused, nagu ettevõtlusuuringud ja personaalne karjäärijuhtimine, olema koolide õppekava alaline koostiselement.
However, because individual motivation is of key importance to the success of any learning process, appropriate courses, such as entrepreneurial studies and personal career management, should be a permanent feature of school syllabuses.
Kutsetegevusega seotud Lissaboni strateegia eesmärgid on saavutatud neljas ELi liikmesriigis, mis erinevad teistest oluliselt arvulise koosseisu ja ametiühingute aktiivsuse taseme poolest.
The Lisbon strategy goals relating to professional activity have been attained in four EU countries, which considerably differ from others by virtue of the numerical strength and level of activity of their trade unions.
Siiski on sotsiaalne dialoog majandusarengu ja seega ka suurema tööhõive huvides olulistes küsimustes vajalik.
However, social dialogue on questions crucial to economic development, and thus to increased employment, is needed everywhere.
Lisaks dialoogile Euroopa ja riikide tasandil tuleks rõhku panna ka dialoogile tööstusharude tasandil, kuna see pakub paremat raamistikku muutuvatele turutingimustele reageerimiseks.
In addition to dialogue at European and national level, emphasis should also be placed on the value of dialogue at industry level, which provides a better framework for responding to changing market conditions.
Terve sotsiaalne dialoog muudab võimalikuks pingetest ülesaamise ja usalduse loomise töötajate ja tööandjate vahel.
A healthy social dialogue makes it possible to overcome tensions and build trust between workers and employers.
Sotsiaalpartnerid saaksid anda positiivse panuse, julgustades tööturust väljaspool olijaid kasutama ära alternatiivseid töövorme seal, kus traditsioonilised töölepingud ei ole kättesaadavad.
The social partners could make a positive contribution by encouraging those outside the labour market to take advantage of alternative forms of employment in situations where traditional contracts are not available.
Sellised alternatiivid on paremad kui töötus.
Such alternatives are better than unemployment.
Komisjon ja liikmesriikide valitsused peaksid toetama tugevate sotsiaalpartnerite arenemist ja julgustama tööõiguse kontekstis organisatsioonidevahelist positiivsete kogemuste vahetamist ning edendama koolitus- ja teabekampaaniaid, mis on suunatud töötajatele ja tööandjatele ning käsitlevad töötajate õiguseid ja tööõiguse nõuete mittetäitmise kahjulikke mõjusid.
The Commission and the Member States' governments should support the development of strong social partners and, in the context of labour law, encourage cooperation and exchange of positive experiences between organisations, as well as promoting training and information campaigns aimed at workers and employers concerning workers' rights and the adverse effects of failure to comply with labour law requirements.
tööõiguse ajakohastamise kohta 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel
on Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century
4. on seisukohal, et tegelikult peab eesmärk olema töösuhte püsivus, nii et kui töökohad kaovad, oleks võimalik saada kiiresti uuesti tööd; sellega seoses rõhutab elukestva õppe erilist tähtsust;
Takes the view that job security must really be the aim, so that when jobs are lost there is a chance of being re-employed rapidly; in this connection underlines the special importance of lifelong learning;
6. juhib tähelepanu töötajate lähetamise direktiivile, määrusele sotsiaalkindlustussüsteemide kohta ja muudele ELi tasandi määrustele, mis sätestavad töötajate õiguste täieliku kaitse; on seisukohal, et mõisteid „töötaja” ja „füüsilisest isikust ettevõtja” pole mõtet Euroopa tasandil määratleda; toetab Euroopa tööturu loomist ja teenuste osutajate vaba liikumist Euroopa Liidus; siseriikliku tööõiguse ja siseturu eeskirjade konfliktid tuleks lahendada siseriikliku tööõiguse ülimuslikkuse abil;
Draws attention to the posting of workers directive, the regulation on social security systems and other regulations at EU level that provide comprehensive protection for employees’ rights; takes the view that there is no point in defining ‘employed’ and ‘self-employed’ at European level; supports the implementation of a European labour market and the free movement of service providers in the Union; cases of conflict between national labour law and internal market rules should be resolved through precedence being given to national labour law rules;
8. viitab sellega seoses Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas Wolff & Müller, millega tunnustatakse peatöövõtja ja alltöövõtja vahelise ühise vastutuse põhimõtet; palub komisjonil julgustada ja soodustada liikmesriikide asutuste vahelist koostööd ja heade tavade vahetamist; nõuab, et peatöövõtja bürokraatlikku või rahalist koormust ei suurendataks.
Refers, in this regard, to the Wolff & Müller judgment of the Court of Justice recognising the principle of responsibility for the chain between the contracting undertaking and the subcontracting undertaking; calls on the Commission to encourage and facilitate enhanced cooperation and sharing of best practice between Member State authorities; calls for the main undertaking not to be subjected to any additional bureaucratic or financial burden.
3. rõhutab, et Euroopa majandus vajab rohkem tööga hõivatud inimesi, et konkureerida maailma tasandil ja täita sotsiaalkindlustusega seotud lubadusi;
Underlines that the European economy needs more people in employment in order to be able to compete globally and to fulfil the promises of social security;
7. rõhutab vajadust tagada kooskõla tööõiguse valdkonnas ELi direktiivide ühtlustamise ja kollektiivlepingute abil saavutatud edusammude ning avatud kooskõlastusmeetodi vahel, pöörates erilist tähelepanu uutele liikmesriikidele, ja nõuab tungivalt, et komisjon võtaks arvesse püsivaid erinevusi riikide tööturgude vahel eesmärgiga tugevdada konkurentsivõimelise, uuendusliku ja kõiki kaasava Euroopa loomise projekti;
Stresses the importance of guaranteeing consistency between progress in the field of labour law achieved with EU harmonisation through directives and collective agreements and the open coordination method, with particular attention to the new Member States, and urges the Commission to take account of the persisting differences between national labour markets with a view to strengthening the project of creating a competitive, innovative and inclusive Europe;