natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kaitse- ja julgeolekuturul rakendatakse asutamislepingu põhimõtteid, eriti läbipaistvust, mittediskrimineerimist ja avatust.
The principles of the Treaty, in particular transparency, non-discrimination and openness will be implemented in defence and security markets.
See parandab kaitsekulutuste tõhusust ja suurendab kulutustele vastavat tulu.
This will improve the efficiency of defence spending and lead to better value for money.
Nii tagatakse parem varustus jõududele, kes osalevad Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames algatatud operatsioonides.
This will bring better equipment for the forces participating in the operations launched under the framework of the European Security and Defence Policy.
Väliskomisjon ning julgeoleku ja kaitse allkomisjon teevad ettepaneku teha kavandatavas direktiivis järgmised konkreetsed muudatused:
AFET and its Subcommittee on Security and Defence propose the following concrete changes aimed at improving the proposed directive:
a) Kaitsevaldkonna hankelepinguid käsitleva kavandatava direktiivi rakendusala on määratletud nõukogu 1958. aasta loetelu põhjal (otsus, milles kehtestatakse asutamislepingu endise artikli 223 (praegu artikkel 296) lõike 1 punkti b sätete kohaldamisalasse kuuluvate toodete (relvad, laskemoon ja sõjatehnika) loetelu).
a) The scope of the proposed defence procurement directive is defined on the basis of the 1958 Council list (Decision defining the list of products -arms, munitions and war material- to which the provisions of Article 223(1b) -now Article 296- of the Treaty apply).
See loetelu ei ole ELi avalik dokument ning on seetõttu õigusaktina kättesaamatu.
This list is not an EU public document and hence unavailable as a matter of law.
Pealegi ei ole loetelu lisaks asjaolule, et ta on liiga lai ja üldine, alates selle vastuvõtmisest 50 aastat tagasi kordagi ajakohastatud.
Furthermore, the list, besides being too broad and general, has never been updated since its adoption 50 years ago.
b) Nõukogu 1958. aasta loetelu kasutamise korral tuleks seda teha kokkuleppel nõukoguga, et nõukogu ajakohastab loetelu ja teeb selle avalikuks.
b) If the 1958 Council list were to be used, this should be done with the agreement by the Council to update the list and make it public.
c) Võimalik oleks ka kasutada sõjaliste kaupade ühist nimekirja, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendit, mille nõukogu võttis vastu 7. juulil 2000, mida ta korrapäraselt ajakohastab ning mis on ka kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamist käsitleva kavandatava direktiivi rakendusala aluseks (muudatusettepanek artikkel 1 kohta).
c) A possible alternative would be to use the Common Military List covered by the EU Code on Arms Exports adopted by the Council on 7 July 2000 and regularly updated by the Council, which is as well the basis for scope of the proposed directive on simplifying terms and conditions of transfers of defence-related products within the Community (Amendment to Article 1).
d) Et tugevdada liikmesriikide vahelist usaldust ja võtta arvesse kaitseturu eriiseloomu, on äärmiselt vajalik, et liikmesriigid kujundaksid ühise nägemuse tarnekindluse ja teabe turvalisuse kohta ning et lubataks kasutada ettenähtud väljakuulutamisega läbirääkimistega pakkumismenetlust, täites sellega suurema läbipaistvuse nõude kaitsevarustuslepingute sõlmimisel.
d) In order to reinforce mutual confidence among Member States and in order to take into account the specific character of the defence market, it is essential that Member States concur on a common vision on security of supply and on security of information, and that the prescribed negotiated procedure with prior publication is permitted, thus satisfying the requirement for more flexibility in the award of defence contracts.
e) Mis puutub teabe turvalisusesse , siis nõuab killustatud riiklike kaitseturgude avamine Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika huvides, et ostjatel ja tarnijatel oleks kindlustunne ning et nad ka ise tagaksid, et salastatud teave on hankemenetluse erinevate etappide jooksul kaitstud ning et ELi kaitseettevõtteid ei diskrimineerita teabe turvalisuse alusel nende päritoluriigi tõttu või salajase teabe avalikustamise protsessi kestuse tõttu.
e) Concerning the security of information , opening up fragmented national defence markets in the service of the European Security and Defence Policy will require that contracting authorities and suppliers have and provide assurance that classified information will be protected during the different phases of the procurement procedure and that EU defence companies will not be discriminated on a security of information basis because of their nationality or the duration of the process of release of classified information.
Seetõttu tuleks kavandatavasse direktiivi lisada ELi teabesüsteemi turvalisus (muudatusettepanek artikli 14 kohta).
As a result the proposed directive should be subsequently complemented by an EU system on security of information (Amendment to Article 14).
f) Mis puutub tarnekindlusse , siis nõuab killustatud riiklike kaitseturgude avamine Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika huvides, et ostjad pakuksid kindlustunnet ning et neil oleks kindlustunne tarnijatega lepingute sõlmimisel eeldada, et need tarnijad on usaldusväärsed ja konkurentsivõimelised tarneallikad praegu ja edaspidi.
f) Concerning the security of supply , opening up fragmented national defence markets in the service of the European Security and Defence Policy will require that contracting authorities have and provide assurance that when placing contracts with suppliers they are entitled to expect that these suppliers are and remain reliable and competitive sources of supply.
Eritähelepanu tuleks pöörata usalduse loomisele ostjate vahel, eriti kui on tegemist kiiret tegutsemist nõudvate pakiliste asjaoludega.
Special emphasis should be put on building-up confidence among contracting authorities in particular in circumstances of pressing operational urgency.
Tehakse ettepanek viia sisse stabiilset tarnekindlust tagavate garantiide ühtne kord, millega kaasneb kontrollivõimalus.
A common regime of appropriate guarantees, backed up by verification possibilities, for a stable security of supply is proposed.
Lissaboni lepingu vastastikuse abi artikkel (artikkel 28a lõige 7
The mutual assistance article (article 28A.7
„Kui üks liikmesriik langeb oma territooriumil relvastatud kallaletungi ohvriks, on teised liikmesriigid kohustatud andma talle abi kõigi nende käsutuses olevate vahenditega kooskõlas ÜRO põhikirja artikliga 51.” ) oleks ilma liikmesriikide vahelise garanteeritud tarnekindluseta mõttetu (muudatusettepanek artikli 15 kohta).
" If a Member Sate is the victim of armed aggression on its territory, the other Member States shall have towards it an obligation of aid and assistance by all the means in their power, in accordance with Article 51 of the United Nations Charter...". ) of the Lisbon Treaty would become an empty shell without a solid security of supply between Member States (Amendment to Article 15).
g) Tehakse ettepanek, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal korrapäraselt direktiivi rakendamise kohta aastaaruande .
g) A regular annual reporting of the Commission to the EP and the Council on the implementation of this directive is proposed.
See annab rakendusprotsessi kohta parema ülevaate (muudatusettepanek artikli 40 a (uus) kohta).
This will provide for a better accountability of the implementation process (Amendment on Article 40 a (new)).
Euroopa Komisjon on vältinud tasaarvestuse küsimust, jättes selle mainimata.
The European Commission has avoided the issue of offsets by not mentioning them.
Kavandatavale direktiivile lisatud komisjoni talitluste töödokumendis
A Commission staff working paper
Komisjoni talituste 5. detsembri 2007. aasta töödokument SEK(2007)1599 . jõuti järeldusele, et küsimus võimalike tasaarvestusnõuete vastavuse säilitamisest ELi õigusega oleks soovitatav jätta liikmesriikide ülesandeks.
Commission staff working paper SEC (2007)1599 dated 5.12.2007. accompanying the proposed directive concluded that it was advisable to leave up to Member States the issue of keeping possible offset requirements compatible with EU law.
Julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonna hangete juste retour’ i ja tasaarvestuse praegune poliitika võib viia varustuse kvaliteedi halvenemisele, tekitades sellega EJKP missioonidel osalevatele inimestele julgeolekuriske.
Current policies of juste retour and off-setting in the field of security and defence procurement may lead to a lower quality of the equipment thus increasing the security risks of persons deployed on ESDP missions.
See tava võib ka aeglustada hankemenetlusi ja suurendada varustuse maksumust.
These practices can also delay the procurement procedures and lead to higher cost of the equipment.
Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise kohta EJKP kontekstis (PE 372.113v03-00, A6-0366/2006 ). nõuab tungivalt, et tasaarvestuse ja juste retour’ i tava kaotataks.
European Parliament resolution on the implementation of the ESS in the context of ESDP (PE 372.113v03-00, A6-0366/2006 ). insists that the practice of offsets and juste retour has to be abolished.
Arvamuse koostaja aktsepteerib Euroopa komisjoni põhjendust praeguses etapis tasaarvestuse küsimust kavandatavas direktiivis mitte käsitleda, kuid on siiski seisukohal, et tulevikus tuleks see küsimus tõstatada Euroopa tasemel, et antud tava kaotada.
Your draftsman accepts the reasoning of the European Commission to not examine at this stage the issue of offsets in the proposed directive, nevertheless he holds the view that in future this issue should be raised at European level in view of abolishing this practice.
(37) Kandidaatide suutlikkuse hindamine ja väljavalimine peab olema läbipaistev.
(37) Verification of the suitability and the selection of candidates should be carried out in transparent conditions.
Selleks tuleb kindlaks määrata mittediskrimineerivad kriteeriumid, mida ostjad võivad kasutada pakkujate valimisel, ja vahendid, mida ettevõtjad saavad kasutada, et tõendada oma vastavust nendele kriteeriumidele.
For this purpose, non-discriminatory criteria should be indicated which the contracting authorities may use when selecting competitors and the means which economic operators may use to prove they have satisfied those criteria.
Läbipaistvuse tagamiseks tuleks samuti nõuda, et ostja esitaks niipea, kui hankeleping läheb konkursile, oma valikukriteeriumid ning eripädevuse, mida ta võib ettevõtjatelt nõuda enne, kui annab loa riigihankelepingute sõlmimise menetluses osaleda.
In the same spirit of transparency, the contracting authority should be required, as soon as a contract is put out to competition, to indicate the selection criteria it will use and the level of specific competence it may or may not demand of the economic operators before admitting them to the procurement procedure.
Kandidaatide valikul peaksid ostjad arvestama autonoomsuse ja operatiivse sõltumatuse vajadust Euroopa perspektiivist, vajadust toetada Euroopa tööstuslikku ja tehnoloogilist kõrgtaset, kui see on majanduslikult väärtuslik, ning turulepääsu vastastikkuse vajadust kolmandate riikide suhtes.
In the selection of candidates, contracting authorities should take into account the need for autonomy and operational sovereignty from a European perspective, the need to sustain European industrial and technological pre-eminence where this is economically valuable and the need for reciprocity of market access vis-à-vis third states .
See muudatusettepanek peegeldab liikmesriikide suurenevat konsensust vajaduse osas arendada välja „tõeliselt euroopalik kaitsesektori tööstuslik ja tehnoloogiline baas” („Euroopa kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi strateegia”, Euroopa Kaitseagentuuri juhtorgan, 14. mai 2007).
This amendment reflects the growing consensus among Member States about the need to develop a "truly European Defence Technological and Industrial Base" ('A Strategy for the European Defence Technological And Industrial Base', EDA Steering Board, 14 May 2007).
Liikmesriigid on otsustanud Euroopa Kaitseagentuuri raames määratleda „võtmetehnoloogiad”, mida Euroopa „peab püüdma säilitada või arendada”, ning on väitnud, et „esmaseks kriteeriumiks on sõjaline võimekus”, kuid tuleks arvestada ka „autonoomsuse ja operatiivse sõltumatuse vajadusi ning vajadust toetada kõrgtaset, kui see on majanduslikult väärtuslik”.
Within the EDA framework, Member States have decided to identify "key technologies" that Europe "must seek to preserve or develop" and have claimed that "military capability need is the prime criterion" but that "the needs of autonomy and operational sovereignty, and the need to sustain pre-eminence where this is economically valuable" should also be considered.
Muudatusettepaneku eesmärk on kaasata direktiivi osa Euroopa Kaitseagentuuri tasandil tehtud kasulikust poliitilisest tööst, et parandada ELi poliitika sidusust selles valdkonnas.
This amendment aims to include some of the useful political work done at the level of the EDA in this Directive, in order to improve EU policy coherence in this field.
Artikkel 1 – punkt a
Article 1 – point a
a) nõukogu 15. aprilli 1958. aasta otsuses osutatud relvade, laskemoona ja/või sõjatehnika tarnimine ja vajaduse korral rangelt nende tarnetega seotud ehitustööde ja teenuste riigihankelepingud;
a) the supply of arms, munitions and/or war material, referred to in the Council Decision of 15 April 1958 and, where necessary, public works and services contracts strictly related to these supplies;
a) sõjaliseks kasutuseks mõeldud mis tahes toodete, mis on nimetatud sõjaliste kaupade ühises nimekirjas ja mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendit, tarnimine ja vajaduse korral rangelt nende tarnetega seotud ehitustööde ja teenuste riigihankelepingud;
a) the supply of any product specifically designed for military use and referred to in the Common List of military equipment covered by the EU Code of Conduct on Arms Exports and, where necessary, public works and services contracts strictly related to these supplies;
15. aprilli 1958. aasta nõukogu otsus ei ole ELi ametlik avalik dokument ning on seetõttu õigusaktina kättesaamatu.
The Council Decision of 15 April 1958 is not an EU officially public document and hence unavailable as a matter of law.
Pealegi ei ole loetelu alates selle vastuvõtmisest 50 aastat tagasi kordagi ajakohastatud.
Furthermore, the list has never been updated since its adoption 50 years ago.
Parem oleks kasutada sõjaliste kaupade ühist nimekirja, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendit, mille nõukogu võttis vastu 7. juulil 2000, mida ta korrapäraselt ajakohastab ning mis on ka kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamist käsitleva kavandatava direktiivi rakendusala aluseks.
A better alternative would be to use the Common Military List covered by the EU Code on Arms Exports adopted by the Council on 7 July 2000 and regularly updated by the Council, which is as well the basis for scope of the proposed directive on simplifying terms and conditions of transfers of defence-related products within the Community.
Ostjad kohtlevad ettevõtjaid võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning tegutsevad läbipaistval viisil.
Contracting authorities shall treat economic operators equally and non-discriminatorily and shall act in a transparent way.
Ettevõtjatega kauplemisel võtavad ostjad arvesse vajadust toetada Euroopa tööstuslikku ja tehnoloogilist kõrgtaset, kui see on majanduslikult väärtuslik ja strateegiliselt tähtis, ning turulepääsu vastastikkuse vajadust kolmandate riikide suhtes.
W hen dealing with economic operators, contracting authorities shall take into account the need to sustain European industrial and technological pre-eminence where this is economically valuable and strategically important and the need for reciprocity of market access vis-à-vis third states.
Tundliku teabega seotud, seda esilekutsuvate ja/või sisaldavate riigihankelepingute puhul täpsustab ostja hankedokumentides kõik vajalikud meetmed ja nõuded teabe kaitsmiseks nõutaval tasemel.
When the public contracts involve, entail and/or contain sensitive information, the contracting authority shall specify in the contract documents all measures and requirements needed to ensure the security of such information at the requisite level.
Selleks võib ostja pakkujalt nõuda, et pakkumine sisaldaks järgmisi elemente:
To this end, the contracting authority may require of the tenderer that the tender submitted contain the following particulars:
a) tõendeid selle kohta, et juba määratud alltöövõtjad on suutelised nõuetekohaselt tagama allhanketööde teostamise raames neile teatavaks tehtava või nende endi koostatava tundliku teabe konfidentsiaalsuse;
a) proof that the subcontractors already identified possess the capabilities required to protect the confidentiality of the sensitive information to which they have access or which they are required to produce when carrying out their subcontracting activities,
b) pakkuja kinnitust, et ta esitab samad tõendid hankelepingu täitmise käigus
b) a commitment to provide the same proof for any new subcontractors that may be involved during performance of the contract,
c) pakkuja kinnitust säilitada kogu tundliku teabe konfidentsiaalsus kogu hankelepingu täitmise vältel ja pärast hankelepingu lõpetamist või kehtivusaja möödumist.
c) a commitment to keep all sensitive information confidential for the entire duration of the contract and after termination or conclusion of the contract.
Komisjon esitab üks aasta pärast käesoleva direktiivi avaldamist Euroopa Liidu ametlikus teatajas Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku ELi teabesüsteemi turvalisuse kohta, mis võimaldaks teabe vahetust ostjate ja Euroopa ettevõtete vahel.
Within one year of publication of this Directive in the Official Journal of the European Union, the Commission shall submit to the European Parliament and the Council a proposal for an EU security of information system that will allow the exchange of information between contracting authorities and European companies.
a) tõendeid, et pakkuja on suuteline täitma lepinguga seotud asjade ekspordi, veo ja transiidi alaseid kohustusi, sealhulgas asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide kaasamise teel;
a) evidence that it will be able to honour its obligations regarding the export, transfer and transit of goods associated with the contract, including by means of a commitment from the Member State(s) concerned,
b) tõendeid, et pakkuja tarneahela korraldus ja asukoht võimaldab tal täita ostja poolt hankedokumentides kehtestatud tarnekindlusnõuded;
b) evidence that the organisation and location of its supply chain will allow it to comply with the contracting authority's requirements concerning the security of supply set out in the specifications,
c) kinnitust selle kohta, et pakkuja on valmis täitma ostja võimalikke lisavajadusi hädaolukorras, kriisioludes või relvastatud konflikti korral;
c) a commitment to meet additional needs required by the contracting authority as a result of an emergency, crisis or armed conflict,
d) asukohariigi pädevate asutuste kinnitust, et nad ei takista pakkujal täita hädaolukorrast, kriisioludest või relvastatud konfliktist ostjale tekkida võivaid suuremaid vajadusi;
d) a commitment from its national authorities not to obstruct the fulfilment of any additional needs required by the contracting authority as the result of an emergency, crisis or armed conflict,
e) pakkuja kinnitust, et ta tagab lepingu objektiks olevate asjade hooldamise, uuendamise või kohandamise;
e) a commitment to carry out the maintenance, modernisation or adaptation of the supplies covered by this contract,
f) pakkuja kinnitust, et ta teavitab ostjat aegsasti kõikidest pakkuja organisatsiooni struktuuris või tööstusstrateegias toimunud muudatustest, mis võivad mõjutada tema kohustusi ostja suhtes.
f) a commitment to inform the contracting authority in due time of any change in its organisation or its industrial strategy that may affect its obligations to that authority.
Sellel eesmärgil esitab komisjon üks aasta pärast käesoleva direktiivi avaldamist Euroopa Liidu ametlikus teatajas Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku stabiilse tarnekindluse tagamiseks vajaliku garantiide ühtse korra kohta, mis sisaldab ka kontrollivõimalust.
For this purpose and w ithin one year of publication of this Directive in the Official Journal of the European Union, the Commission shall submit to the European Parliament and the Council a proposal for a common regime of appropriate guarantees, backed up by verification possibilities, for a stable security of supply.
Kavandatava direktiiv on mõjusam, kui on suurem usaldus ostjate vahel, eriti kui on tegemist kiiret tegutsemist nõudvate pakiliste asjaoludega.
The effectiveness of the proposed directive will be reinforced by greater mutual confidence among contracting authorities in particular in circumstances of pressing operational urgency.
See eeldab, et ostjad pakuksid kindlustunnet ning et neil oleks kindlustunne tarnijatega lepingute sõlmimisel eeldada, et need tarnijad on usaldusväärsed ja konkurentsivõimelised tarneallikad praegu ja edaspidi.
This will require that contracting authorities will have and provide assurance that when placing contracts with suppliers they are entitled to expect that these suppliers are and remain reliable and competitive sources of supply.
Lissaboni lepingu vastastikuse abi artikkel (artikkel 28a lõige 7) on ilma liikmesriikide vahelise garanteeritud tarnekindluseta mõttetu.
The mutual assistance article (article 28A.7) of the Lisbon Treaty is meaningless without a solid security of supply between Member States.
Täiendavate ehitustööde või lisateenuste kohta sõlmitud lepingute kogumaksumus ei tohi siiski ületada 30% esialgse lepingu maksumusest.
However, the aggregate value of contracts awarded for additional works or services may not exceed 30% of the amount of the original contract.
Artikkel 30 – lõige 1 – kolmas lõik
Article 30 – paragraph 1 – subparagraph 3
Möödapääsmatult vajalikes üldistes huvides võivad liikmesriigid sätestada erandi esimeses lõigus osutatud nõudest.
They may provide for a derogation from the requirement referred to in the first subparagraph for overriding requirements in the general interest.
Erandi võimalus nendest nõuetest kahjustab tõsiselt nende usaldusväärsust.
The presence of a derogation to these requirements seriously undermines their credibility.
Samuti pakub see võimalusi korruptsiooniks.
It also creates opportunity for corruption practices.
Seetõttu ei tohiks lubada mingeid erandeid.
Therefore, no possibility for derogation should be provided.
Artikkel 37 – lõige 1 – punkt a
Article 37 – paragraph 1 – point a
a) kui leping sõlmitakse ostja seisukohast majanduslikult soodsaima pakkumise esitajaga: mitmesugused asjaomase hankelepingu objektiga seotud kriteeriumid, nagu näiteks kvaliteet, hind, tehniline väärtus, funktsionaalsed omadused, keskkonnaga seotud omadused, käitamiskulud, kogu tsükli kulud, tasuvus, müügijärgne hooldus ja tehniline abi, tarnekuupäev ja tarne- või lepingu täitmise tähtaeg, tarnekindlus, koostalitlusvõime;
a) when the award is made to the most economically advantageous tender from the point of view of the contracting authority, various criteria linked to the subject matter of the public contract in question: for example, quality, price, technical merit, functional characteristics, environmental characteristics, running costs, lifecycle costs, cost-effectiveness, after-sales service and technical assistance, delivery date and delivery period or period of completion, security of supply, and interoperability; or