natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni delegatsiooni visiidil Budapesti (22.-24. veebruaril) esitas raportöör Ungari ametivõimudele sellekohase küsimuse.
During the IMCO delegation visit to Budapest (22-24 February), the Rapporteur raised the issue with the Hungarian authorities.
Hetkel kontrollib komisjon seaduse vastavust ELi aluslepingutele.
The Commission is currently checking conformity of this law with the Treaties.
V. Lepinguliste ja äritavade järgimine ettevõtjatevahelistes suhetes
V. Addressing contractual and commercial practices in business-to-business
Ettevõtjatevahelised lepingu- ja ärisuhted on tekitanud vaidlusi juba pikka aega ning pinged kogu jaekaubanduse tarneahelas ei too kellelegi kasu.
Contractual and commercial B2B relations have been controversial for a long time and tensions along the retail supply chain benefit no one .
Suurt muret tekitavad turgudel valitsevate väheste ettevõtjate ning erinevate tarnijate ja kauplejate vastasleerid.
There is great concern about market dominance by a few actors versus a variety of suppliers and traders.
Juhtumiuuringud näitavad valikulise turustamise, piirava tegevuse, hinnakontrolli ja toodete ühepoolse nimekirjadest väljajätmise sagenemist.
Case studies show trends of selective distribution, restrictive practices, price control and unilateral delisting.
Näiteks kaupade hinnatõusu tagajärgi kannavad sageli väikesed tarnijad, kes on sunnitud vähendama oma kasumimarginaale.
For instance, an increase in the price of commodities is often borne by small suppliers, forced to reduce their margins.
Ostuhindu kohandatakse vaid osaliselt ning pikaajalise hilinemisega, esineb ka tarnijate vahetamist ilma etteteatamiseta.
Buying prices are adjusted only partially and with lengthy delays; alternatively suppliers are replaced without notice.
Kuid jällegi on üldpilt keeruline ning levinud tavad mõjutavad kogu jaekaubanduse tarneahelat.
However, once again the picture is complex and the entire retail supply chain is affected by these practices.
Näiteks on suurematel kaubamärkidel läbirääkimistel suurem mõjujõud, sest nad pakuvad „hädavajalikke” tooted.
For example, big brands have leverage in negotiations, because of ‘must-have products’.
Jaemüüjad võivad aga nimekirjast välja jätta sama kaubamärgi vähem tuntud tooted.
On the other hand, retailers can delist less known products owned by the same brand.
Surve vähendada kulusid ja ostuhindu ning pingeline konkurents tarneahelate vahel viib läbirääkimistel mõnikord tahes-tahtmata ebaausate tavadeni.
The pressure to reduce cost and buying prices, as well as tough competition between chains, sometimes leads, unwillingly, to unfair practices during negotiations.
Suured jaemüüjad tunnevad sageli, et ebaausate tavade teemal peetud arutelusid juhivad väärarusaamad ja mustamine, samas kui teised tunnevad, et suured ettevõtjad on sisse võtnud eitava või kaitsva positsiooni.
Big retailers often feel that discussions on unfair practices are driven by misperceptions and bad-mouthing, while others feel that they are in denial and defensive.
Faktilistele asjaoludele tuginedes tuleb läbi vaadata kõige olulisemad küsimused: kas jaemüüjate juurdetekkimine moonutab vaba konkurentsi?
Key questions remain to be investigated based on factual evidence: does the increased concentration of retailers distort free competition?
Kas tsentraliseeritud ostumeetodid võimaldavad VKEdele võrdse turule pääsemise?
Does centralised purchasing allow for equal market access for SMEs?
Kas logistiline mugavus kaalub ostuotsuste tegemisel toodete kvaliteedi ja valiku üles?
Is logistic convenience prevailing over product quality and variety as purchasing criteria?
Mis kõige tähtsam: kas tarbijad tahavad ainult soodsaid hindu või soovivad nad oma raha eest ka paremat kvaliteeti?
Most importantly, do consumers only want lower prices or also more value for money?
Kas tarbijateni jõuab terviklik pilt, mille põhjal nad saaksid vastu võtta teadlikke otsuseid?
Do consumers get the full picture to make informed decisions?
Jaemüüjate kaubamärkide paljundamine tekitab samuti vaidlust ja vajab põhjalikumat arutelu ning teadlikkuse suurendamist poolt- ja vastuargumentide kohta.
The multiplication of private labels is also polarising and requires further debate and awareness-raising on the pros and cons.
Hiljutises uuringus jõudis komisjon järeldusele, et praeguse seisuga ei vähenda jaemüüjate kaubamärgid ei valikut ega innovatiivsust.
The Commission has concluded in a recent study that, for now, private labels are not decreasing choice and innovation.
Kuid kas kaubamärgiga toodete asendamine jaemüüjate kaubamärkidega on tõesti see, mida tarbijad soovivad?
But is the replacement of brand products with private labels really consumer-driven?
Pealegi tekitab kaubamärkide kopeerimine kaubamärgi tootjatele tõsist muret ning probleemiga tuleb tegeleda.
Moreover, copycatting poses serious concerns for brand manufacturers and must be addressed.
Üldiselt on lahenduseks lepinguvabadus ja tarbija mõjuvõimu suurendamine.
Overall, freedom of contract and consumer empowerment are key.
Tuleb saavutada õige tasakaal ja läbirääkimised peavad toimuma õiglasemalt, ilma turu dünaamikat moonutamata.
There must be a right balance and fairer negotiations without distorting market dynamics.
Heade näidete hulka VKEde loova tegevuse kohta kuulub muu hulgas korporatiivsete struktuuride loomine läbirääkimistel suuremate ettevõtjatega.
Good examples of creative action by SMEs include forming corporative structures in negotiations with bigger actors.
Kuid õiguslikke meetmeid ei taheta võtta.
However, there is a reluctance to resort to legal action.
Teabe andmine läheb sageli liiga kalliks maksma.
The cost of whistle-blowing is often too high.
Kohtusüsteemi poole pöördumist tuleks lihtsustada ning püüelda alternatiivsete vaidluse lahendamise vahendite kasutamise poole.
Access to judicial systems should be facilitated and alternative dispute resolution means should be pursued.
Komisjon peab täiendavalt analüüsima siseriiklike eeskirjade tõhusust ebaausate tavade praktiseerimise eest karistamisel, et kindlaks teha, millised lahendused toimivad ja kas oleks tarvis täiendavaid meetmeid.
The effectiveness of national rules in place to penalise unfair practices needs to be further analysed by the Commission to determine which solutions work and whether further action is needed.
Võitlus ebaausate tavade vastu
Dealing with unfair practices
Viimaste kuude jooksul on raportöör julgustanud kõiki asjaosalisi üksteise süüdistamise ja eitamise asemel otsest dialoogi alustama.
Over the past months, the Rapporteur has encouraged all parties concerned to move from finger-pointing and denial to direct dialogue .
Võttes arvesse, et ettevõtjatevaheliste lepingutavade ekspertide platvorm on alles algstaadiumis ning selle väljakujundamine kestab veel kaks aastat, pakub raportöör ühe kindla lahenduse asemel välja kolm võimalust .
The Rapporteur suggests three options rather than recommending a firm solution, considering that the Experts Platform on B2B contractual practices is still in its initial phase and will last another two years.
– ekspertide platvormi arutelude tõhustamine, et ebaausate tavade probleemi hinnata ja sellega tegeleda.
- Intensifying discussions underway in the Expert Platform to assess and deal with unfair practices.
Ühe sammuna asjaolude tuvastamise poole kiidab raportöör heaks ebaausaid tavasid käsitleva uuringu, mille viisid hiljuti läbi Euroopa Liidu toiduaine- ja joogitööstuste konföderatsioon (CIAA) ja Euroopa kaubamärgiomanike assotsiatsioon (AIM).
As a step towards establishing facts, the Rapporteur welcomes the survey on unfair practices recently conducted by CIAA (Confederation of the Food and Drinks Industries) and AIM (European Brands Association).
– uue foorumi asutamine, mis laiendaks kohaldamisala muudele valdkondadele peale põllumajandus- ja toiduainetööstuspoliitika ning keskenduks jaekaubandusele tervikuna.
- Setting up a new forum, extending the scope beyond the agro-food industrial policy and focusing specifically on retail as a whole.
– ideaaljuhul vabatahtlike algatuste käivitamine äriringkondade poolt.
- Ideally, kick-starting of voluntary initiatives by the business community.
Esimesed edusammud on tehtud ning on märgata soovi probleeme tunnistada ja nendega konstruktiivse dialoogi käigus tegeleda.
Progress has been made and signs of willingness to recognise problems and to engage in constructive dialogue are emerging.
Raportöör loodab väga, et käimasoleva põhjaliku konsulteerimise tulemusena jõutakse iseregulatsiooni ja konkreetsete lubadusteni, nagu korrapärane dialoog ja eetilistele põhimõtetele kindlaksjäämine.
The Rapporteur strongly hopes that the intense consultation underway will develop into self-regulation and concrete commitments, such as ‘regular dialogue’ and adherence to ethical principles.
Ükski neist võimalustest ei tohiks ekspertide platvormi tööga kattuda, vaid peaks pigem käimasolevat protsessi toetama.
Any option should not duplicate the work of the Experts Platform, but rather support the process underway.
Raportöör soovitab, et ELi institutsioonid ja huvirühmad võiksid igal aastal koguneda jaekaubandusturu ümarlauale , et dialoogi edusammude põhjal edasi liikuda.
The Rapporteur recommends gathering EU institutions and stakeholders at a yearly Retail Market Roundtable to follow-up on progress made in the dialogue.
Tõhususe ja jätkusuutlikkuse suurendamine − uuenduslikud tavad
Enhancing efficiency and sustainability − innovative practices
Jaekaubandusel on säästva majanduse arendamisel väga tähtis roll, seega tuleks jätkata säästva tarbimise edendamist, muutes kvaliteetsed tooted kergesti kättesaadavaks.
Retail plays a major role in developing a sustainable economy and should continue to promote sustainable consumption by offering easy access to quality goods.
Eeskujulikud näited vabatahtlikest lubadustest on muu hulgas Euroopa jaekaubanduse ümarlaua deklaratsioon energia kohta, WayAhead, jätkusuutlikkust käsitlev jaemüügifoorum, säästva tarbimise ülemaailmne foorum, tarbekaupade foorum ja tarbija vajadustele reageerimise liit (Efficient Consumer Response, ECR).
Good examples of voluntary commitments include the ERRT Declaration on Energy, the WayAhead, the Retail Forum on Sustainability, the Global Forum on Sustainable Consumption, the Consumer Goods Forum and the Efficient Consumer Response.
Raportöör julgustab jaekaubandussektoris tegema täiendavaid investeeringuid innovatiivsetesse logistika- ja transpordilahendustesse, energiatõhususse, pakendamisse ja jäätmekäitlusesse.
The Rapporteur encourages the retail sector to further invest in innovative solutions for logistics and transport, energy efficiency, as well as packaging and waste disposal.
Samuti palub raportöör kooskõlastatud tegevust toidujäätmete tekkimise vastu võitlemisel.
The Rapporteur also appeals for concerted action to combat food waste .
Jaekaubandus on sektor, kus sotsiaalne dialoog näib edukalt toimivat.
Retail is a sector where social dialogue seems to work well.
Raportöör kiidab heaks tõsiasja, et EuroCommerce ja UNI-Europa on saavutanud kokkuleppe ning toetab selle sisu.
The Rapporteur welcomes the fact that EuroCommerce and UNI-Europa have reached a joint agreement and supports its content.
Edasine tegevus
Way ahead
On aeg tunnistada jaekaubandussektori saavutusi, valdkonnale omaseid probleeme ja väljakutseid.
Time has come to recognise the retail sector’s achievements, specific problems and challenges.
Raportöör nõuab Euroopa jaekaubanduse integreeritud tegevuskava ja konkreetsete ettepanekutega poliitilise raamistiku väljatöötamist, et kerkivaid probleeme praktiliste meetmete abil lahendada.
The Rapporteur calls for an integrated European Action Plan for Retail, to develop a policy framework with concrete proposals to address outstanding issues with a pragmatic approach.
Nüüd on jaemüüjate kord tegutseda.
Finally, the ball is now in the hands of the retail community.
ELi institutsioonid peaksid vabatahtlikke algatusi põhjalikumalt kontrollima ja hindama.
Voluntary initiatives should be closely monitored and evaluated by EU institutions.
Enne olukorraga lähemalt tutvumist ei tohiks alternatiivseid võimalusi välistada.
Any other option should not be excluded a priori.
Edasine tegevus sõltub iseregulatsiooni mõjususest.
The way ahead will depend on the effectiveness of self-regulation.
Euroopa linnade arengukava ja selle tulevik ühtekuuluvuspoliitikas
on European Urban Agenda and its Future in Cohesion Policy
TRANSPORDI- JA TURISMIKOMISJONI ARVAMUS........................................................18
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................19
Euroopa linnade arengukava ja selle tuleviku kohta ühtekuuluvuspoliitikas
on European Urban Agenda and its Future in Cohesion Policy
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle XVIII jaotist;
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Title XVIII thereof,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1080/2006 Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta
– having regard to Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Regional Development Fund
– võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust (EÜ) nr 702/2006 ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta
– having regard to Council Decision (EC) No 702/2006 of 6 October 2006 on Community strategic guidelines on cohesion
ELT L 291, 21.10.2006, lk 11. ;
OJ L 291, 21.10.2006, p.11. ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 397/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergiaalaste investeeringute abikõlblikkusega
– having regard to Regulation (EC) No 397/2009 of the European Parliament and of the Council of 6 May 2009 amending Regulation (EC) No 1080/2006 on the European Regional Development Fund as regards the eligibility of energy efficiency and renewable energy investments in housing
ELT L 126, 21.5.2009, lk 3. ;
OJ L 126, 21.5.2009, p.3. ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1233/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele
– having regard to Regulation (EU) No 1233/2010 of the European Parliament and of the Council of 15 December 2010 amending Regulation (EC) No 663/2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy
ELT L 346, 30.12.2010, lk 5. ;
OJ L 346, 30.12.2010, p.5. ,
ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 95. ;
OJ C 184 E, 6.8.2009, p.95. ,
ELT C 15 E, 21.1.2010, lk 10. ;
OJ C 15 E, 21.1.2010, p.10. ,
– võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika linnadimensiooni kohta uuel programmiperioodil
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on the urban dimension of cohesion policy in the new programming period
ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 73. ;
OJ C 117 E, 06.5.2010, p.73. ,
ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 65. ;
OJ C 117 E, 06.5.2010, p.65. ,
– võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse
– having regard to its resolution of 20 May 2010 on the contribution of the cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU2020 objectives
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0191 . ;
Texts adopted, P7_TA(2010)0191 . ,
Vastuvõetud tekstid, P7_ TA(2010)0356. ;
Texts adopted, P7_TA(2010)0356 . ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi avaldatud ad hoc teatist pealkirjaga „Territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmed: Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogrammi väljatöötamine”;
– having regard to the ad hoc note published by the European Parliament entitled "Follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter: towards a European Action Programme for spatial development and territorial cohesion",
– võttes arvesse 9. novembril 2010. aastal avaldatud komisjoni majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat viiendat aruannet ühtekuuluvuspoliitika tuleviku kohta;
– having regard to the Commission’s fifth report on ‘Economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy’, of 9 November 2010,
– võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järelduste kohta: ühtekuuluvuspoliitika tulevik (KOM(2010) 0642);
– having regard to the Commission's Communication of 9 November 2010 on the "Conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy" ( COM(2010)0642 ),
– võttes arvesse komisjoni 2010. aasta aprillikuu koondaruannet 2000.–2006. aasta Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastatud ühtekuuluvusprogrammide järelhindamise kohta (eesmärgid 1 ja 2);
– having regard to the Commission’s Synthesis report of April 2010 on the "Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2000-06 co-financed by the ERDF (Objective 1&2)",
– võttes arvesse komisjoni 2010. aasta juunikuu aruannet 2000.–2006. aasta ühtekuuluvusprogrammide järelhindamise kohta: algatus URBAN;
– having regard to the Commission’s report of June 2010 on the "Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2000-06: the URBAN Community Initiative",
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. mai 2010. aasta arvamust teemal „Vajadus rakendada terviklikku lähenemisviisi linnade taaselustamisel”
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee (EESC) on "The need to apply an integrated approach to urban regeneration" of 26 May 2010
ELT L 21, 21.1.2011, lk 1. ;
OJ C 21, 21.1.2011, p.1. ,
– võttes arvesse Regioonide Komitee 9.–10. juuni 2010. aasta arvamust teemal „Linnade taaselustamise tähtsus Euroopa tulevases linnaarengus”
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions on "The role of urban regeneration in the future of urban development in Europe" of 9-10 June 2010
ELT C 267, 1.10.2010, lk 25. ,
OJ C 267, 1.10.2010, p.25. ,
– võttes arvesse ELi territoriaalset tegevuskava – konkurentsivõimelisema ja jätkusuutlikuma mitmekesistest piirkondadest koosneva Euroopa suunas (territoriaalne tegevuskava) ja Euroopa linnade säästvat arengut käsitlevat Leipzigi hartat (Leipzigi harta), mis mõlemad võeti vastu ruumilise planeerimise ja linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Leipzigis 24.–25. mail 2007;
– having regard to the Territorial Agenda of the EU – Towards a More Competitive and Sustainable Europe of Diverse Regions ("the Territorial Agenda") and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities ("the Leipzig Charter"), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007,
– võttes arvesse Toledo deklaratsiooni, mis võeti vastu linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Toledos 22. juunil 2010;
– having regard to the "Toledo Declaration" adopted at the Informal Council of Ministers on urban development held in Toledo on 22 June 2010,
– võttes arvesse linnaarengu eest vastutavate peadirektorite seisukohta komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale: „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” (KOM(2010) 642/3);
– having regard to the Position of the Directors General for Urban Development on the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the European Investment Bank: Conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy (COM(2010) 642/3),
– võttes arvesse Barcelonas 22.–24. veebruaril 2010. aastal toimunud kohalike omavalitsuste Euroopa tippkohtumise järeldusi pealkirjaga „Kohalikud omavalitsused, uue Euroopa peategelased”;
– having regard to the Conclusions of the European Summit of Local Governments held in Barcelona, 22-24 February 2010, entitled ‘Local governments, the protagonist in the new Europe’,
– võttes arvese linnapeade pakti, mille algatas ja mida toetab Euroopa Komisjon;
– having regard to the Covenant of Mayors, as initiated and supported by the European Commission,
– võttes arvesse komisjoni tellimusel koostatud sõltumatut aruannet pealkirjaga „Ühtekuuluvuspoliitika reformikava” (Fabrizio Barca aruanne) (2009);
– having regard to the independent report, prepared at the request of the Commission, entitled "An Agenda for a Reformed Cohesion Policy" (Fabrizio Barca report) (2009).
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust ( A7-0218/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0218/2011 ),
A. arvestades, et ELi iseloomustavad polütsentriline areng ning eri suurusega linnapiirkonnad ja linnad, millel on erisugused pädevused ja ressursid; on seisukohal, et problemaatiline oleks võtta vastu ühtne määratlus linnapiirkondade ja mõiste „linnalik” kohta üldiselt üksnes statistilisel alusel, kuna keeruline on koondada ühe mõiste alla liikmesriikides ja piirkondades valitsevaid erinevaid tingimusi, ning on seetõttu seisukohal, et linnapiirkondade kohustuslik määratlemine ja tähistamine Euroopa ühiste näitajate alusel tuleks subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt jätta liikmesriikide ülesandeks; arvestades, et uurida tuleks seda, kuidas saaks funktsionaalse lähenemisega jõuda ,,linnaliku” ühtse määratluseni ning seeläbi luua eeldused liidu poliitika linnamõõtme selgeks seaduslikuks määratlemiseks; ning arvestades, et eriti ühtekuuluvuspoliitika raames tuleks kasuks linnamõõtme funktsioonipõhine määratlemine;
A. whereas the EU can be characterised by its polycentric development and variety of different-sized urban areas and cities, which have heterogenic competences and resources; expresses the view that it would be problematic to adopt a common definition of "urban areas" and of the term ‘urban’ in general, purely on a statistical basis, as it is difficult to bring under the same umbrella the diversity of situations in Member States and regions, and hence takes the view that any obligatory definition and designation of urban areas should be left to Member States, in accordance with the principle of subsidiarity, based on European common indicators; whereas a look should be taken into how a functional approach can lead to a standard definition of "urban" and thus create the basis for a clear statutory definition of the urban dimension of Union policies; and whereas it would be useful, especially in the context of the Cohesion Policy, to have a functionally based definition of the urban dimension,
B. arvestades, et EL annab oma meetmetega panuse linnapiirkondade säästvasse arengusse, ning arvestades, et meeles tuleks pidada seda, et lisaks riiklikule linnapoliitikale subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt tuleks kindlaks määrata Euroopa linnapoliitika;
B. whereas the EU contributes through its policies to the sustainable development of urban areas, and whereas it should be borne in mind that, in addition to national urban policies under the principle of subsidiarity, a European urban policy should be defined,
C. arvestades, et linnad osalevad aktiivselt ELi poliitika sõnastamises ning neil on oluline roll ELi 2020. aasta strateegia edukas rakendamises; arvestades, et kui ELi poliitika, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika linnamõõdet arvesse ei võeta, ohustab see ELi 2020. aasta eesmärkide saavutamist;
C. whereas cities contribute actively to the formulation of EU policies and play an important role in the successful implementation of the EU2020 Strategy; and whereas failing to take into account the urban dimension of EU policies, and especially that of cohesion policy, would jeopardise the achievement of the EU2020 goals,