natgillin/translations-raw huggingface dataset:
38. palub komisjonil transpordi tulevikku käsitlevat kavandatavat valget raamatut silmas pidades võtta arvesse mereveo otsustavat rolli tänapäeva kaubanduses, edendada teiseste ja väiksema liiklustihedusega sadamate arendamist ning tegeleda piisavalt ELi ja muu maailma meretranspordi julgeolekumeetmete küsimusega investeerimise abil niisuguste mitmekihiliste riskijuhtimissüsteemide tugevdamisse, mis on suunatud ohtlikele veostele ja nende kontrollimisele;
Asks the Commission, in view of the upcoming White Paper on the Future of Transport, to take into account the critical role of maritime freight transport in trade today, to promote the development of secondary and less congested ports and to adequately address the question of maritime transport security measures in the EU and abroad by investing in enhancing multilayered risk management systems for targeting and inspecting dangerous cargo.
– hindama ja säilitama väikesadamaid;
- evaluate and preserve small ports,
– laiendama lähimereveo võrgustikku, et muuta maismaatranspordi vahemaad võimalikult lühikeseks;
- expand the short sea shipping network in order to minimise the land transport distances,
– toetama veoviisidele, veoste käitlemisele ja logistilistele lahendustele suunatud teadusuuringuid ja innovatsiooni, et leida lahendusi, mis vähendavad transpordile kuluvat aega ja käitlemiskulusid;
- support research and innovation on cargo modes, cargo handling and logistic solutions with the aim of finding solutions that reduce time in transport and in handling costs,
40. palub komisjonil ühendada Euroopa merenduspoliitika ja siseveeteede poliitikavaldkonnad, et suurendada veetranspordi potentsiaali nii palju kui võimalik ning luua tõhusad ja mitmekesised transpordiliigid;
Asks the Commission to integrate the European Maritime Policy and the inland waterways policies, in order to maximise the potential of the waterway transport and to create efficient and diversified ways of transport;
45. juhib tähelepanu meremajanduse erilisele tähtsusele suuri ainuõiguslikke majandusvööndeid omavate liikmesriikide jaoks ning vajadusele edendada meremajanduse klastrite arengut ja suurendada nende osakaalu majanduskasvus ja tööhõives ELi 2020. aasta strateegia kohaselt;
Draws attention to the particular importance of the maritime economy for those Member States with large Exclusive Economic Zones, and to the need to promote the development of maritime economic clusters and to boost their contribution to growth and employment under the EU 2020 Strategy;
50. kinnitab veel kord, et ühtse ökosüsteemipõhise lähenemisviisi raames on vaja vähendada kiiresti merekeskkonnale maismaa poolt avaldatavat kahjulikku mõju, nagu tööstuse ja põllumajanduse heitveed ning rannikualade halb majandamine;
Reiterates the urgent need to relieve pressures upon the marine environment which originate from land, such as pollution from industrial and agricultural effluents and poor coastal zone management, in the context of an integrated ecosystem-based approach;
52. kutsub liikmesriike üles täitma neile merestrateegia raamdirektiivi artikliga 13 seatud kohustuse määrata kindlaks merekaitsealad; kutsub lisaks liikmesriike üles jälgima tõhusalt kaitsemeetmete järgimist;
Calls on Member States to comply with their obligation under Article 13 of the Marine Strategy Framework Directive to designate marine protected areas; calls, furthermore, on Member States to monitor compliance with the protection measures effectively;
56. juhib tähelepanu asjaolule, et arvestades mere- ja rannikuturismi ja sellega seotud valdkondade tohutut arengu- ja kasvupotentsiaali, on rannikualad põhilisi turistide sihtkohti Euroopas, ning nõuab, et komisjon lisaks need küsimused oma jätkusuutliku ranniku- ja mereturismi strateegiasse;
Points out that, taking into account the vast potential for development and the substantial source of growth represented by marine and coastal tourism and related sectors; coastal regions represent the principal tourist destination in Europe and asks the Commission to include these issues in its strategy for sustainable coastal and marine tourism;
61. tervitab hiljuti komisjoni poolt välja töötatud Euroopa mereatlast ja innustab sidusrühmi kasutama merendusalast foorumit koostöö tegemise uue võimalusena ning hõlmama tõhusamalt ka avalikkust;
Welcomes the Atlas of the Seas recently developed by the Commission and encourages stakeholders to avail themselves of the Maritime Forum as the new instrument for collaboration and to engage the general public more effectively;
Me vajame uut merealast teadlikkust.
We need a new 'awareness of the sea'
Euroopa Liidul on 320 000 kilomeetrit rannajoont ja tema elanikest üks kolmandik elab rannikul ning nende arv kasvab.
The EU has 320 000 km of sea coast; a third of our citizens - and the trend is rising - live on the coast.
Meie majandustegevus merel ja rannikul annab 40% ELi SKP-st, ning kõikide prognooside kohaselt on selle valdkonna arenguvõimalused suured.
Our economic activities at sea and on the coast produce 40% of EU GDP and all forecasts suggest that there is still a great deal of potential for growth.
40% Euroopa sisekaubandusest ja 95% ekspordist väljapoole Euroopat toimub meritsi.
Some 40% of trade in goods within Europe and 95% of exports outside Europe are carried out by sea.
Keskkonnasõbralike ja ohutute laevade ehitus on oluline ning pakub suurt võimalust ELi laevaehitusele.
The development of environmentally‑friendly and safe ships is of key importance and offers a great opportunity for European shipbuilding.
Meie mered peaksid olema jätkuvalt majanduskasvu mootoriks ja nende veel tõhusama kasutamisega kaasneb mitmeid nägemusi ja suuri ootusi.
Our seas should continue to be a driving force behind growth, and many visions and great expectations exist of even more intensive exploration of the sea.
Siiani on Euroopa Liidu poliitikat meresõidu, merenduse juhtimise, uute tehnoloogiate, rannikualade, avamere energia, kalanduse, merel valitseva avaliku korra kontrollimise ja säilitamise, turismi, merekeskkonna kaitse ja mereuuringute valdkonnas arendatud üksteisest eraldi.
To date our policies in the areas of maritime transport, the maritime economy, new technologies, coastal areas, offshore energy, fisheries, surveillance and policing of the seas, tourism, protection of the marine environment and marine research have developed separately from each other.
Poliitikavaldkondade eraldi käsitlemine toob korduvalt kaasa selles, et võetakse vastuolulisi meetmeid, mis omakorda mõjutab negatiivselt merekeskkonda, seatakse põhjendamatuid nõudmisi merel toimuvatele konkureerivatele tegevustele, ning põhjustatakse ebatõhusust, vastuolusid ja kasutusviiside vastuolu.
This fragmented approach repeatedly leads to conflicting measures being taken, which have a negative impact on the marine environment, to disproportionate pressure being put on competing maritime activities or to inefficiency, inconsistencies and conflicts occurring in terms of use.
Kui otsused võetakse vastu ühe sektori sees, on ka raskem mõista merenduse eri sektorite koostoimet ning kaardistada nendevahelist sünergiat, mis on siiani jäänud kasutamata.
Purely sector-based decision-making processes also make it more difficult to understand mutual interactions and to explore previously unexploited synergies between the different maritime sectors.
Arvestades merenduses suurenevat konkurentsi, mere ja merendussektori olulisust meie tuleviku jaoks ning inimtegevuse kumulatiivset mõju mere ökosüsteemidele, ei ole ELi praegune otsuste tegemise killustatus merenduses enam piisav.
Increasing competition for marine space, the importance of the sea and the maritime sector for our future and the cumulative impact of human activities on marine ecosystems render this fragmented decision-making in maritime affairs inadequate.
Nii sündis integreeritud merenduspoliitika kontseptsioon, mille raames ühelt poolt püütakse määrata kindlaks otsuste tegemise raamistik, mis ulatuks kõigile tasanditele, ning teiselt poolt arendada välja mitut valdkonda hõlmavat poliitilist vahendit.
This recognition led to the development of the concept of an Integrated Maritime Policy, which, on the one hand, identifies the governance framework, extending to all levels, and, on the other hand, aims to develop cross‑sectoral policy tools.
Selle kohaselt on integreeritud merenduspoliitika eesmärk:
An Integrated Maritime Policy should:
– suurendada erinevate poliitikavaldkondade sidusust;
- create greater coherence between the different policy areas;
– töötada välja paremaid kontrollimeetmeid ja sektoriülesed vahendeid (integreeritud mereseire, mereala ruumiline planeerimine, rannikualade integreeritud majandamine, integreeritud merendusalase teadmistebaasi loomine ja merega seotud piirkondlikud strateegiad);
- develop better regulatory and cross‑sectoral tools (integrated maritime surveillance, Maritime Spatial Planning (MSP), Integrated Coastal Zone Management (ICZM), building an integrated marine knowledge and data base, sea-basin strategies);
– kasutada merede ja merendussektori pakutavaid võimalusi keskkonnaalaselt ja majanduslikult jätkusuutlikult ning tõhusal viisil;
- use the potential of the sea and the maritime sector in a sustainable and efficient way, from an ecological and economic point of view;
– vältida liikmesriikide erinevate riiklike ja piirkondlike asutuste tehtavat kahekordset tööd regulatiivsete volituste raames;
- avoid duplication in the various national or regional authorities of the Member States in relation to regulatory powers;
– hõlbustada merel toimuvate konkureerivate tegevuste ja merealade strateegilise juhtimise kooskõlastatud planeerimist;
- facilitate the necessary coordinated planning of competing activities at sea and strategic management of maritime areas;
– tagada ELi merestrateegia raamdirektiivis ette nähtud ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamine;
- ensure the implementation of the ecosystem approach, which is laid down in the EU Marine Strategy Framework Directive;
– koguda usaldusväärset teavet ja võrreldavaid statistilisi andmeid merepoliitika kujundamiseks kõigil tasanditel.
- collect reliable information and comparable statistics for maritime policy-making at all levels.
Euroopa Parlament on võtnud seisukoha integreeritud merenduspoliitika kohta juba kaks korda (Piecyki I ja II raport).
The European Parliament has already twice given an opinion on the subject of Integrated Maritime Policy (Piecyk I and II reports).
Raportöör soovib ühelt poolt kinnitada oma üldiselt positiivset hinnangut, mida Euroopa Parlament on väljendanud oma viimastes resolutsioonides integreeritud merenduspoliitika kohta, ja teiseks hinnata sinise raamatu tegevuskavas visandatud meetmeid ning määratleda uusi väljakutseid.
Your rapporteur wishes to confirm the fundamentally positive assessment of the IMP in Parliament's previous resolutions and at the same time give an assessment of the measures announced in the action plan in the Blue Paper and identify new challenges.
Raportöör keskendus integreeritud merenduspoliitikat käsitlevas ettepanekus nõutud haldus- ja juhtimisstruktuuridele ning valdkonnaülestele vahenditele, näiteks mereala ruumilisele planeerimisele, integreeritud järelevalvele ja merealastele teadmistele.
Your rapporteur has concentrated on the administrative and governance structures needed for the IMP and on cross‑sectoral tools such as Maritime Spatial Planning, integrated maritime surveillance or marine research.
Nende edukas rakendamine on selle eelduseks, et mere ja rannikuga seotud Euroopa Liidu poliitikat ja meetmeid, näiteks kalandus-, transpordi-, keskkonna-, energia-, ettevõtluse ja teadusuuringute valdkonnas, kavandatakse sidusamalt ja tõhusamalt.
Their successful implementation is the precondition for ensuring that sector‑specific EU policies and measures which are geared towards our seas and coasts, such as fisheries, transport, environment, energy, company and research policy, are formulated more coherently and effectively in relation to one another.
Euroopa Parlament võiks antud valdkonnas hinnata ja nõuda paljusid muid valdkondlikke meetmeid.
The European Parliament could additionally here assess, or call for, many sector‑specific measures.
Raportöör teab probleeme
Your rapporteur is familiar with the challenges
vt Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsiooni strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani. , mis seonduvad võitlusega väävli ja lämmastiku oksiidide ning laevadelt lähtuva tahke heite vastu, merede reostamisega maismaalt, meremeeste keeruliste elu- ja töötingimustega, piraatlusega, kalavarude taastamiseks võetud meetmete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega või ökosüsteemi kaitsmisest puudutatud kaluritega.
see European Parliament resolution of 5 May 2010 on Strategic goals and recommendations for the EU's maritime transport policy until 2018 with regard to tackling emissions of sulphur and nitrogen oxides and particulates from ships, the significant part played by land in the pollution of seas, the problematic living and working conditions of seamen, piracy, fishermen affected by the socio‑economic consequences of measures to replenish fish stocks or protect ecosystems.
Raportöör teab ja tervitab ka meretranspordi kasvuprognoose, merealaseid uuringuid, meremajandust ja rannikuturismi, kalanduse rolli kasvava rahvaarvuga maailma toitmisel ning kõigi eespool nimetatud valdkondadega seotud võimalusi tööturul.
She is familiar with, and also welcomes, the growth forecasts for maritime transport, marine research, the maritime economy and coastal tourism, the importance of fisheries for world food supplies in the face of a growing population and the opportunities on the labour market associated with all these areas.
Siiski peaks Euroopa Parlament võtma raportööri arvates seisukoha järgmistes küsimustes:
However, in the rapporteur's view, the European Parliament should above all adopt a position on the following questions:
Kas Euroopa Parlament toetab jätkuvalt integreeritud merenduspoliitika kontseptsiooni?
Does the EP continue to welcome the concept of an Integrated Maritime Policy?
Kas Euroopa Parlament on arvamusel, et integreeritud merenduspoliitikat rakendatakse ja kohaldatakse ELis piisavalt kiiresti?
Does the EP consider that the Integrated Maritime Policy is being implemented and applied quickly enough in the EU?
Kas Euroopa Komisjon, nõukogu ja liikmesriigid teostavad (ka Euroopa Parlamendi poolt suures ulatuses heakskiidetud) tegevuskava rahuldavalt?
Are the Commission, the Council and the Member States satisfactorily implementing the action plan (largely welcomed by the EP)?
Kuidas on läinud sektoriüleste vahendite (integreeritud mereseire, mereala ruumiline planeerimine, rannikualade integreeritud majandamine, integreeritud merendusalase teadmistebaasi loomine ja merega seotud piirkondlikud strateegiad) rakendamine?
What progress has been made with the implementation of cross‑sectoral policy tools (integrated maritime surveillance, Maritime Spatial Planning (MSP), Integrated Coastal Zone Management (ICZM), development of integrated marine research, knowledge and data base, sea-basin strategies)?
kalanduskomisjonI ARVAMUS (*)
OPINION of the Committee on Fisheries ( * )
„Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded” kohta
on an Integrated Maritime Policy - Evaluation of progress made and new challenges
Arvamuse koostaja (*): Antonello Antinoro
Rapporteur (*): Antonello Antinoro
2. kordab vajadust võtta kasutusele valdkonnaülesed lähenemisviisid kalapüügile, vesiviljelusele, et muu hulgas optimeerida Euroopa mereala ruumilist planeerimist, toetada merealadega seotud teadmiste arendamist ja tagada ühtne mereseire;
Reiterates the need to establish cross-cutting policy approaches encompassing fisheries and aquaculture, with a view, among other things, to optimising European maritime spatial planning, fostering the development of marine-related knowledge, and providing for integrated maritime surveillance;
4. rõhutab eriti tungivat vajadust viia läbi valdkondadevahelisi teadusprogramme, mille eesmärk on sobivalt ühendada kõik merekeskkonnas toimuvad tegevused, nii mereökosüsteemide kaitsmise kui ka uute tehnoloogiate uurimise valdkonnas (valikulisemad püügivahendid, keskkonnasõbralikumad mootorid, vangistuses kasvatavate liikide arendamine jne), sest see on kalandus- ja vesiviljelussektorile otseselt kasulik;
Particularly stresses the vital need to carry out multidisciplinary research programmes designed to properly integrate all the activities occurring in the marine environment, both as regards the conservation of marine ecosystems and as regards new technology research (more selective gear, environment-friendlier engines, development of species in captivity, etc.), since this will directly benefit the fisheries and aquaculture sectors;
7. palub seetõttu Euroopa Liidul taotleda Vahemere Liidus, et selle uue rahvusvahelise organisatsiooni kavasse võetaks kalanduse ja vesiviljeluse valdkonna ühiste heade tavade eeskirja projekt;
Calls on the European Union therefore to campaign within the Union for the Mediterranean for the draft common code of good practice in the fisheries and aquaculture sectors to be integrated into the programme of this new international organisation;
10. rõhutab, et soov integreeritud merenduspoliitika abil toetada majanduslikult ja sotsiaalselt elujõulist Euroopa kalandussektorit, mis on keskkonnasõbralik ja on ühtlasi ka kalanduses osalejate jõukuse allikas, aitab samuti kaasa ühenduse tööhõive- ja majandusarengu, sealhulgas kaubanduspoliitika edule, ning ELi varustamisele kvaliteetsete toiduainetega, mille osas esineb ELis tõsiseid puudujääke;
Stresses that the wish to see the IMP contribute to the safeguarding of an economically and socially viable European fisheries sector which respects the environment but is also a source of wealth for its actors will also help with the success of the Community employment and economic development policies, including the commercial policy, and with the supply of high-quality foods to the EU, which itself has serious shortages in this area;
14. kinnitab veel kord, et ühtse ökosüsteemipõhise lähenemisviisi raames on vaja vähendada kiiresti merekeskkonnale maismaa poolt avaldatavat halba mõju, nagu tööstuse ja põllumajanduse heitveed ning rannikualade halb majandamine; rõhutab lisaks vajadust luua kiiresti merekaitsealade võrgustik;
Reiterates the urgent need to relieve pressures upon the marine environment which originate from land, such as pollution from industrial and agricultural effluents and poor coastal zone management, in the context of an integrated ecosystem-based approach; stresses, furthermore, the need for the urgent implementation of a network of marine protected areas;
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Asks for further consideration to be given to provisions for information to EU citizens and public participation regarding all aspects of the IMP.RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE
„Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded” kohta
on Integrated Maritime Policy (IMP) – Evaluation of progress made and new challenges
Arvamuse koostaja: Georgios Stavrakakis
Rapporteur: Georgios Stavrakakis
2. tuletab meelde, et rannaalad ja saared on kliimamuutuse suhtes eriti tundlikud; rõhutab, et igasuguse arendustegevuse kavandamisel ühenduse ulatuslikul rannajoonel, sealhulgas rannalähedasel maismaal, tuleb arvesse võtta kliimamuutuse tagajärgi; soovitab tulevase regionaalpoliitika kujundamisel arvesse võtta tundlikkust kliimamuutuse suhtes, et mitte ohtu seada integreeritud merenduspoliitika rakendamist;
Recalls the particular vulnerability of coastal regions and islands to the impact of climate change; stresses that planning of all developments along the Community’s extensive coastline, including its hinterland, must take into account the consequences of climate change; suggests that vulnerability to climate change be considered when shaping future regional policy in order not to jeopardise the implementation of the integrated maritime policy (IMP);
4. rõhutab sidususe vajadust mere- ja maa-ala ruumilise planeerimise vahel, milles võetakse arvesse ökosüsteemipõhist lähenemisviisi; märgib, et piirkondlik koostöö on piiriüleste tundlike merealade kaitsmisel eriti tähtis;
Stresses the need for coherence between maritime and terrestrial spatial planning that keeps in mind the ecosystem-based approach; notes that territorial cooperation is particularly important for the protection of cross-border sensitive marine areas;
7. juhib tähelepanu meremajanduse erilisele tähtsusele suuri ainuõiguslikke majandusvööndeid omavate liikmesriikide jaoks ning vajadusele edendada meremajanduse klastrite arengut ja suurendada nende osakaalu kasvus ja tööhõives ELi 2020. aasta strateegia kohaselt;
Draws attention to the particular importance of the maritime economy for those Member States with large Exclusive Economic Zones, and to the need to promote the development of maritime economic clusters and to boost their contribution to growth and employment under the EU2020 Strategy;
9. toetab kaugete merepiirkondade ja saarte integratsiooni nn meremaanteedesse, et edendada säästvat liiklust, transpordiliikide ühistamist ja siseturgu; sellega seoses teeb ettepaneku pidada esmatähtsaks piirkondlike algatuste arendamist Euroopa merepiirkondade meremagistraalide raames, et soodustada uute merepõhiste ja eri transpordiliikidel põhinevate logistikaahelate kasutuselevõttu Euroopas ning tugevdada merekaubanduse arengut; samas raamistikus palub komisjonil alustada mõju hindamist meremagistraalide arvu suurendamise soovi ja tingimuste kohta;
Supports the integration of the remote maritime regions and the islands into the ‘maritime highways’, in order to boost sustainable mobility, intermodality and the internal market; in this context, suggests the development of regional initiatives in the framework of the ‘motorways of the sea’ in European maritime areas of high importance in order to encourage the introduction of new intermodal maritime-based logistics chains in Europe and to enhance the development of maritime commerce; in the same framework, calls on the Commission to launch an impact assessment on the desirability of, and conditions for, establishing more ‘motorways of the sea’;
12. tunnistab, et merest saadava energia tootmise laiendamine avaldab negatiivset mõju vaba aja veetmisele, turismile, kalapüügile ja kaubaveole ning soovitab piirkondadel teha koostööd nende huvide kaitsmiseks, pöörates erilist tähelepanu kalapüügile, millel on eriline koht rannaalade meremajanduses.
Recognises that an increase in the development of maritime energy production will cause pressure on the leisure, tourist, fishing and freight industries, and calls for cooperation between regions to protect these interests, with particular attention being paid to fishing, which has a special place in the maritime economy of coastal regions.