natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kahepoolseid lepinguid eelistatakse ilmselt nende vähem keerulise olemuse ning uskumuse pärast, et kaubanduspartnerite valikuline lähenemisviis teenib huvisid paremini.
Preference for bilateral agreements may simply be due to their less complex character and the belief that interests are better served through a selective approach of trading partners.
Praegu võistlevad USA ja EL omavahel selle pärast, kes pääseb esimesena – ning millistel tingimustel – uutele olulistele turgudele.
Currently, there is ‘competition’ between the US and the EU as to who will enter first -and under which conditions- key new markets.
Nendel läbirääkimistel peab EL selgelt tagama tasakaalukama lähenemisviisi erinevate sektorite vahel ning edendama nii Euroopa passiivseid kui ka aktiivseid põllumajanduslikke huve.
There is a clear need for the EU, in the framework of these negotiations, to ensure a more balanced approach among different sectors and to promote both defensive and offensive European agricultural interests.
Ühise põllumajanduspoliitika ja ELi väliskaubanduspoliitika vahelise sidususega tagatakse Euroopa põllumajandusmudeli säilimine ning võrdne konkurentsiolukord ELi tootjatele maailmaturul.
Coherence between the CAP and the EU external trade policy shall ensure the preservation of the European agricultural model, as well as a level playing field for EU producers in the world market.
ELi põllumajandussektori multifunktsionaalne roll võib toimida uute paradigmade katalüsaatorina, kuna nimetatud sektor pakub avalikke hüvesid, mis on meie ühiskonnas väga olulised ja mille pakkumist ei saa turu kaudu tagada: toiduga kindlustatus, toiduohutus ja kvaliteet mõistlike hindadega ELi kodanikele.
The multifunctional role of the European agricultural sector can serve as a catalyst for new paradigms, since it delivers public goods of major importance to our societies, whose supply cannot be secured through the market: food security, safety and quality at an affordable price for EU citizens.
Nõudlus toidu järele on suurenenud üle kogu maailma ning selle põhjuseks on suuremad tootmiskulud, põllumajandusturgude suur ebastabiilsus, maa, vee ja energiavarude vähenemine.
There is a global increase in food demand against a background of higher production costs, severe volatility in agricultural markets, less land, less water and reduced energy inputs.
Tugev ühine põllumajanduspoliitika on äärmiselt oluline ka ELi maapiirkondade säilimiseks, jätkusuutlikuks arenguks ja majandusarenguks ning nende piirkondade kaitsmiseks maa kasutamata jätmise eest ja elanikkonna lahkumise eest.
A strong CAP is also fundamental for the preservation, environmental sustainability and economic development of the EU rural areas against the threat of land abandonment and rural depopulation.
Ühise põllumajanduspoliitika majandusgeograafia on seotud muude sotsiaalsete ja erinevate poliitikavaldkondade eesmärkidega.
The economic geography of the CAP is interlinked with other societal and policy objectives.
ELi põllumajandussektoril on selge lisandväärtus ning suur roll ELi 2020. aasta strateegias ning ülesanne nii sisemise kui ka juhtiva globaalse osalejana lahendada sotsiaalmajanduslikke ja keskkonna probleeme, millega EL silmitsi seisab.
The European agricultural sector has a clear added value and a major role to play in the ‘EU 2020’ strategy towards tackling the socio-economic and environmental challenges that EU is facing, both internally and as a leading global player.
ELi kaubanduspoliitikal on otsustav roll selles, kas põllumajandus jätkab täieliku ja positiivse panuse andmist nende eesmärkide saavutamiseks.
EU trade policy will play a determinant role in whether agriculture will continue to make a full positive contribution to these objectives.
Kaubanduspoliitika ei tohiks takistada ELi põllumajandussektori dünaamikat.
Trade policy should not undermine the dynamic of the EU agricultural sector.
Vastupidi, kaubanduspoliitika ja põllumajanduspoliitika saavad teineteist toetada ning koguni peavad seda tegema.
To the contrary, trade policy and agricultural policy can and must be mutually supportive.
RAHVUSVAHELISE KAUBANDUSE KOMISJONI ARVAMUS (*)
OPINION of the Committee on International Trade (*)
ELi põllumajanduse ja rahvusvahelise kaubanduse kohta
on EU-Agriculture and International Trade
5. kutsub komisjoni üles pidama kinni oma kohustusest seoses ELi suhkrusektoriga ja lõpetama kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel süstemaatilised soodustused suhkru osas; märgib sellega seoses ära suhkrusektori algatusi oma konkurentsivõime tõstmisel, parandades samal ajal keskkonnasäästlikkust ja panustades ELi arengukavasse, soodustustega AKV riikidele ja vähimarenenud maadele;
Calls on the Commission to abide by its commitments regarding the EU sugar sector and to end systematic concessions on sugar in bilateral and multilateral trade negotiations; notices in this context the initiatives of the sugar sector which have increased its competiveness while improving its environmental sustainability and contributing to the EU development agenda via the preferences granted to ACP and LDCs;
12. rõhutab sooduspäritolureeglite mööndusteta rakendamise olulisust; nõuab, et läbi vaadataks kõik kaubandussoodustused, mis Euroopa Liit on andnud G20 liikmesriikidele;
Emphasises the importance of strict implementation of the preferential rules of origin; calls for a review of all trade preferences given to emerging countries which are members of the G-20 by the European Union;
Arengukomisjon palub vastutaval põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Development calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. märgib, et minevikus on ekspordisubsiidiumid võimaldanud müüa ELi odavat toodangut arengumaades dumpinguhindadega, mis moonutas konkurentsi kohalike tootjatega ja kahjustas nende tootmisvõimsust;
Points out that export subsidies have, in the past, allowed the dumping of cheap EU products in developing countries, distorting competition with local producers and undermining their productive capacity;
9. rõhutab, et komisjon peab mõjuhinnangute koostamisel ja sidusrühmadega konsulteerimisel tegutsema läbipaistvalt ja vastutustundlikult, eelkõige pidama korrapärast dialoogi Euroopa Parlamendi asjaomaste komisjonidega, sh arengukomisjoniga.
Underlines the need for transparency and accountability in the Commission’s conduct of impact assessments and consultation with stakeholders and, in particular, for regular dialogue with Parliament’s relevant committees, including the Development Committee.
Naiste vaesuse olemus Euroopa Liidus
on the face of female poverty in the European Union
Arvamuse koostajad(*):
Rapporteur for the opinion(*):
Gabriele Zimmer , tööhõive- ja sotsiaalkomisjon
Gabriele Zimmer , Committee on Employment and Social Affairs
(*) kaasatud parlamendikomisjonid – vastavalt kodukorra artiklile 50
(*) Associated committee - Rule 50 of the Rules of Procedure
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS.........................................................24
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............25
naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus
on the face of female poverty in the European Union
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 2 teist lõiku;
– having regard to Articles 2 and 3(3), second subparagraph, of the Treaty on European Union,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 151, 153 ja 157;
– having regard to Articles 8, 151, 153 and 157 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle sotsiaalseid õigusi ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevaid sätteid;
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular its provisions on social rights and on equality between men and women,
– võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni;
– having regard to the 1948 Universal Declaration of Human Rights,
– võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal neljandal ülemaailmsel naistekonverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava;
– having regard to the Beijing Declaration and Platform for Action adopted by the Fourth World Conference on Women on 15 September 1995,
– võttes arvesse 2000. aastal esitatud ÜRO aastatuhande arengueesmärke, eriti eesmärki 1 (kõrvaldada äärmine vaesus ja nälg) ning eesmärki 3 (edendada soolist võrdsust);
– having regard to the Millennium Development Goals defined by the United Nations in 2000, in particular Goal 1 (eradicate extreme poverty and hunger) and Goal 3 (promote gender equality),
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 1558 (2007) vaesuse feminiseerumise kohta;
– having regard to the Council of Europe Parliamentary Assembly Resolution 1558 (2007) on the feminisation of poverty,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress”
– having regard to Decision No 283/2010/EU of the European Parliament and of the Council of 25 March 2010 establishing a European Progress Microfinance Facility for employment and social inclusion
ELT L 87, 7.4.2010, lk 1. ;
OJ L 87, 7.4.2010, p.1 ,
– võttes arvesse nõukogu 30. oktoobri 2007. aasta järelduste eelnõud Pekingi tegevusprogrammi rakendamisel liikmesriikide ja ELi institutsioonide poolt tehtud töö läbivaatamise kohta – Naiste ja vaesusega seonduvad näitajad (13947/07);
– having regard to draft Council conclusions of 30 October 2007 on the Review of the implementation by the Member States and the EU institutions of the Beijing Platform for Action - Indicators in respect of Women and Poverty (13947/07),
– võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet Barcelona eesmärkide elluviimise kohta seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele ( KOM(2008)0638 );
– having regard to the Commission report of 3 October 2008 on the Implementation of the Barcelona objectives concerning childcare facilities for pre-school-age children ( COM(2008)0638 ),
– võttes arvesse komisjoni aruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” ( KOM(2009)0694 );
– having regard to Commission Report on equality between women and men 2010 ( COM(2009)0694 ),
– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni aruandele „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” ( SEK(2009)1706 );
– having regard to the Commission Staff Working Document accompanying the Commission Report on equality between women and men 2010 ( SEC(2009)1706 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” ( KOM(2010)0491 );
– having regard to the Commission Communication on the Strategy for equality between women and men 2010-2015 ( COM(2010)0491 ),
– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente, mis on lisatud komisjoni teatisele „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” ( SEK(2010)1079 ) ja ( SEK(2010)1080 );
– having regard to the Commission Staff Working Documents accompanying the Commission Communication on the Strategy for equality between women and men 2010-2015 ( SEC(2010)1079 ) and ( SEC(2010)1080 ),
– võttes arvesse Eurofoundi 24. märtsi 2010. aasta aruannet „Euroopa teine elukvaliteedi uuring: pereelu ja töö“;
– having regard to the Eurofound report of 24 March 2010 ‘Second European Quality of Life Survey: Family life and work’,
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0371 . ;
Texts adopted, P6_TA (2009) 0371. ,
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0231 . ;
Texts adopted, P7_TA (2010)0231. ,
– võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks
– having regard to its resolution of 17 June 2010 on assessment of the results of the 2006-2010 Roadmap for Equality between women and men, and forward-looking recommendations
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0232 . ;
Texts adopted, P7_TA (2010)0232. ,
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0306 . ;
Texts adopted, P7_TA (2010)0306. ,
– võttes arvesse oma 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ebakindlates töösuhetes naiste kohta
– having regard to its resolution of 19 October 2010 on precarious women workers
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0365 . ;
Texts adopted, P7_TA (2010)0365. ,
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust ( A7-0031/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0031/2011 ),
A. arvestades, et eespool nimetatud otsuse 1098/2008/EÜ kohaselt oleks tulnud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta raames võtta arvesse naiste ja meeste kogetava vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu ja ulatuse erinevusi; arvestades, et 85 miljonit eurooplast elab allpool vaesuspiiri ja 17% kõigist naistest ELi 27 liikmesriigis on liigitatud vaesuses elavaks; arvestades ühtlasi, et viimase 10 aastaga on vaesuses elavate naiste arv meeste vastava arvuga võrreldes suurenenud ebaproportsionaalselt; arvestades, et vanemate vaesus toob sageli kaasa laste vaesuse ja mõjutab oluliselt lapsi hilisemas elus;
A. whereas, according to the abovementioned Decision 1098/2008/EC the activities in the framework of the European Year for combating poverty and social exclusion should have taken into account of the different risks and dimensions of poverty and social exclusion experienced by women and men; whereas 85 million Europeans live below the poverty line and 17% of all women in the EU’s 27 countries are classed as living in poverty; whereas, moreover, in the past 10 years the number of women living in poverty has risen disproportionately in relation to the number of men; whereas parental poverty often leads to child poverty and seriously affects children later in life,
B. arvestades, et Euroopa Liit seisab silmitsi suure majandus-, finants- ja sotsiaalse kriisiga, mis seab ebasoodsasse olukorda eelkõige naised nii tööturul kui ka eraelus, kuna neil on suurema tõenäosusega ebakindel töökoht, nende koondamine on tõenäolisem ja neil on väiksema tõenäosusega sotsiaalkindlustus; arvestades ühtlasi, et majandusseisaku ajal muutuvad juba vaesusse langemise ohus olevad inimesed, kes on enamikus naised, veelgi kaitsetumaks, eriti puudutab see mitmekordselt ebasoodsas olukorras olevaid rühmi;
B. whereas the European Union is confronted with a major economic, financial and social crisis that particularly handicaps women in the labour market and in their personal lives, since they are more likely to be in insecure jobs, more liable to be made redundant and less likely to have social security cover; whereas, moreover, in times of economic recession, people who are already at risk of falling into poverty, the majority of whom are women, become even more vulnerable, especially groups that already face numerous disadvantages,
C. . arvestades, et üle kogu ELi rakendatavad kokkuhoiumeetmed avaldavad kahjulikku mõju eriti naistele, kes on avalikus sektoris ülekaalus nii töötajate kui teenuste saajatena;
C. . whereas the austerity measures being implemented across the EU will have a particularly damaging impact on women, who dominate the public sector both as employees and as beneficiaries of services,
D. arvestades, et vaesuse vastu võitlemine on üks komisjoni viiest mõõdetavast eesmärgist, mille kohta tehti Euroopa 2020. aasta strateegias ettepanek; arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia 10. suunis (sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesusega võitlemine) motiveeriks võtma vastu riiklikku poliitikat eelkõige naiste kaitsmiseks vaesuse ohu eest, tagades ühe vanemaga peredele ja vanematele naistele sissetulekukindluse;
D. whereas combating poverty is one of the Commission’s five measurable targets proposed for EU 2020; whereas Integrated Guideline 10 of the Europe 2020 Strategy (Promoting social inclusion and combating poverty) would encourage the adoption of national policies to protect women, in particular, from the risk of poverty, ensuring income security for one-parent families or elderly women,
E. arvestades, et tavapäraselt ohustab vaesus rohkem naisi, eriti üksikemasid ja üle 65-aastaseid naisi, kelle pension ületab sageli vaevu elatusmiinimumi, mis on põhjustatud mitmesugustest asjaoludest, sealhulgas perekonnale pühendumise tõttu töötegevuse peatumisest või katkemisest või peamiselt äri- ja põllumajandusvaldkonnas oma abikaasa ettevõttes palga- ja sotsiaalkindlustuseta töötamisest; arvestades, et enamiku poliitiliste meetmete eesmärk on toetada lastega peresid, samas kui kuni 35% majapidamistest koosneb ühest inimesest, kes on enamasti naine;
E. whereas women are traditionally at greater risk of poverty – especially single mothers and women aged over 65, who are often in receipt of pensions barely above the minimum subsistence level for various reasons such as having taken a break from or stopped work to take on family responsibilities, or having worked in their husband’s undertaking, particularly in the business and agriculture sectors, without remuneration and without social security affiliation; whereas most policies aim to support families with children, while up to 35% of households consist of a single person, who in the majority of cases is a woman,
F. arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on relv võitluseks naiste vaesuse vastu, kuna sellel on positiivne mõju tootlikkusele ja majanduskasvule ning see suurendab naiste osalemist tööturul, mis omakorda toob suurt sotsiaalset ja majanduslikku kasu;
F. whereas gender equality is a weapon for fighting poverty amongst women, as it has a positive impact on productivity and economic growth and leads to greater participation of women in the labour market, which in turn has many social and economic benefits,
G. arvestades, et naiste tööhõive määr on keskmiselt 59,1%; arvestades, et alates 2000. aastast on jäänud meeste ja naiste keskmine palgaerinevus märkimisväärselt kõrgeks (18% ELis tervikuna ja kuni üle 30% mõnes liikmesriigis 2010. aastal); arvestades, et soo alusel jaotunud tööturul on naistele otsesed tagajärjed;
G. whereas the female employment rate is 59.1% on average; whereas since 2000, the average gender pay gap has remained significant, reaching almost 18% in the EU as a whole and up to more than 30% in some Member States in 2010 and the principle of equal pay for men and women is one of the basic principles set out in the European treaties; whereas the gender-segregated labour market has direct consequences for women,
H. arvestades, et 16 liikmesriigis on äärmise vaesuse oht naiste hulgas palju suurem kui meeste hulgas;
H. whereas in 16 Member States the risk of extreme poverty amongst women greatly exceeds the risk of extreme poverty amongst men,
I. arvestades, et tööhõive iseenesest ei ole piisav kaitse äärmise vaesuse vastu; arvestades, et peamiselt tööalase segregatsiooni tulemusel töötab madalalt tasustatud töökohtadel rohkem naisi kui mehi, samas ei paku ka ainult sotsiaalabi tihti kaitset äärmise vaesuse vastu;
I. whereas employment itself does not constitute adequate protection against extreme poverty; whereas, mainly as a consequence of occupational segregation, more women than men work in lower-paid jobs, whilst it is often the case that social security payments alone offer no protection against extreme poverty either,
J. arvestades, et mida pikem on vaesuses elamise ja eriti madala sissetuleku saamise periood, seda suurem on oht sattuda alalise majandusliku puuduse ja sotsiaalse tõrjutuse olukorda; arvestades, et seetõttu ei peaks vaesuse vastu võitlemise meetmed olema suunatud mitte ainult nende inimeste aitamisele, kes juba elavad äärmises majanduslikus puuduses, vaid nende meetmete abil tuleks viivitamatult püüda ära hoida ja tegelda teguritega, mis viivad kodanikud – eriti naised – äärmisse majanduslikku ja sotsiaalsesse puudusse;
J. whereas the longer the period of living in poverty with a particularly low income, the greater the risk of falling into a state of permanent economic privation and social exclusion; whereas, therefore, measures to combat poverty should not simply aim to help those who are already living in extreme economic deprivation but should also seek promptly to prevent and tackle factors which lead citizens and in particular women into extreme economic and social deprivation,
K. arvestades, et esineb oluline vanuseline ja sooline ebavõrdsuse aja osas, mis kulutatakse tasustamata tööle ning igapäevasele hooldamistegevusele; arvestades, et eelkõige naistel on suurim tasustamata töö koormus;
K. whereas there are considerable age and gender disparities in the amount of time spent on unpaid work and daily involvement in caring activities; whereas women in particular experience the greatest unpaid workload;
L. arvestades, et üldine juurdepääs mõistliku hinnaga kvaliteetsetele tugiteenustele, nagu lastehoiuasutused, hoolekandeasutused eakatele ja teistele ülalpeetavatele, on oluline naiste ja meeste võrdseks osalemiseks tööturul ning vaesuse ennetamise ja vähendamise vahendina;
L. whereas universal access and affordable, high quality support services such as childcare facilities, facilities for the elderly and other dependants is important for equal participation of women and men in the labour market and as a means to prevent and reduce poverty,
M. arvestades, et eakatel on üldise elanikkonnaga võrreldes suurem oht vaesuda – 2008. aastal ulatus vaesusrisk 65-aastaste ja vanemate puhul EL-27 riikides ligikaudu 19%-ni; arvestades, et vanemad naised on eriti ebakindlas olukorras, kuna nende õigus pensionitulule tuleneb sageli nende perekonnaseisust (lese- või toitjakaotuspensionid) ning neil endil on töökatkestuste, palgaeerinevuste või muude tegurite tõttu harva piisavad pensioniõigused ja seetõttu mõjutab järjepidev äärmine vaesus naisi meestest rohkem (22% naistest vanuses 65 ja üle selle on vaesusohus, kusjuures meeste hulgas on vastav näitaja 16%);
M. whereas elderly people face a higher risk of poverty than the general population, reaching a rate of around 19% of those aged 65 years and over in 2008 in the EU-27; whereas older women are in a particularly precarious position as their right to a pension income is often derived from their marital status (spousal or survivor benefits) and they rarely have adequate pension rights of their own due to career breaks, pay gap and other factors and as a result, women are more affected than men by persistent and extreme poverty (22% of women aged 65 and over are at risk of poverty compared to 16% of men),
N. arvestades, et rasedus mõjutab naiste töö- ja haridusvõimalusi rohkem kui meeste võimalusi, näiteks juhul, kui plaanimata rasedus sunnib naisi haridusteed varakult katkestama;
N. whereas pregnancy affects the work and educational opportunities of women to a greater extent than men, for instance where unplanned pregnancies force women to terminate their education early,
O. arvestades, et naised, eriti maapiirkondades, osalevad meestest sagedamini varimajanduses, olles ametlikul tööturul registreerimata või olles sõlminud lühiajalised töölepingud, mis tekitavad eelkõige probleeme seoses naiste sotsiaalsete õigustega, sh õigustega raseduse, rasedus- ja sünnituspuhkuse ja rinnaga toitmise ajal, pensioniõiguste saamisel ning sotsiaalkaitsele juurdepääsul;
O. whereas women, in particular in rural areas, are more often part of the informal economy than men, not being registered on the official labour market, or have short-term working contracts, which generates particular problems as regards women’s social rights, including rights during pregnancy, maternity leave and breastfeeding, the acquisition of pension rights and access to social security,