natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rahvusvahelise Finantsregulatsiooni Keskuse (ICFR) rahvusvaheline nõuandekogu
International Advisory Council of the International centre for Financial Regulation (ICFR)
Süsteemsete finantsriskide ja asutuste komitee (CREFS)
Comité des risques et établissements financiers systémiques (CREFS)
Akadeemiline tegevus
Academic functions
Raha ja pangandus – Solvay Kaubanduskool ja Brüsseli Vaba Ülikooli majandusteaduskond
Money and Banking, Solvay Business School and Economics Department, Université Libre de Bruxelles (ULB)Macroeconomic Coordination –
Makromajanduse koordineerimine – Euroopa Uuringute Instituut
Institute of European Studies
Majandusteaduse bakalaureusekraad – Brüsseli Vaba Ülikool (1971)
Bachelors in economics - ULB (1971)Masters in economics - ULB (1972)
Filosoofiadoktor ( Ph. D. ) majandusteaduses – Brüsseli Vaba Ülikool (1980)
Ph.D. in economics - ULB (1980)
Peamised erialased tegevusvaldkonnad
Main Professional activities
Rakendusliku majandusteaduse osakonna assistent Euroopa Uuringute Instituudis, Brüsseli Vabas Ülikoolis
Research assistant in the Department of applied economics and Institute of European Studies, Université Libre de Bruxelles (ULB)
Assistent Euroopa Uuringute Instituudis, Brüsseli Vabas Ülikoolis
Research assistant at the Institute of European Studies, ULB
Ökonomist Rahvusvahelises Valuutafondis, Washington D.C.
Economist at the International Monetary Fund, Washington D.C.
Majandusprofessor, Brüsseli Vaba Ülikool
Professor of economics, ULB
· rahandus ja pangandus
· Money and banking
· majandus- ja rahandusliit
· Economic and monetary union
· makromajanduslike poliitikasuundade koordineerimine
· Coordination of macroeconomic policies
Générale de Banque’i ja seejärel Fortis Banki peaökonomist
Chief Economist at the Générale de Banque, subsequently at Fortis Bank
Belgia majandusministri kabinetiülem
Chief of Staff of the Belgian Minister of Finance
Belgia keskpanga tegevdirektor
Executive Director of the National Bank of Belgium
Pangandus-, rahandus- ja kindlustuskomisjoni nõukogu liige
Member of the Board of the Banking, Finance and Insurance Commission (CBFA)
LISA (2) Peter Praet I VASTUSED KÜSIMUSTIKULE
ANNEX (2) Answers by Peter Praet to the questionnaire
Oma ametialases karjääris olen keskendunud monetaar- ja finantsküsimustele akadeemilises valdkonnas ja panganduses ning ka riigiteenistuja ja keskpanga töötajana.
My professional career has been focused on monetary and financial matters in academics, banking and as a civil servant and central banker.
Pärast filosoofiadoktori kraadi omandamist majandusteaduses Brüsseli Vabas Ülikoolis ja kaheaastast tööd ökonomistina Rahvusvahelises Valuutafondis töötasin ma aastatel 1980–1987 majandusprofessorina Brüsseli Vabas Ülikoolis.
After a Ph.D. in Economics at the Université Libre de Bruxelles (ULB) and two years as economist at the IMF, I was Professor of Economics at the ULB between 1980 and 1987.
1987–1999 olin suuremate Belgia pankade peaökonomist.
From 1987 until 1999, I was chief economist of major banks in Belgium.
See andis mulle häid teadmisi pangandussektori erinevate tahkude kohta.
This provided me a good knowledge of the various dimensions of the banking business.
Ajavahemikul 1999–2000 olin Belgia rahandusministeeriumi kabinetiülem.
Between 1999 and 2000, I was chief of staff of the Belgian Finance Minister.
Alates 2000. aastast olen Belgia keskpanga tegevdirektor ja vastutan finantsstabiilsuse ning finantsinfrastruktuuri ja maksesüsteemi järelevalve eest.
Since 2000, I have been executive director of the National Bank of Belgium (NBB), responsible for financial stability and oversight of financial infrastructures and payments systems.
2002. aastal nimetati mind ühtlasi Belgia pangandus-, rahandus- ja kindlustuskomisjoni (CBFA) nõukogusse, kus vastutan panganduse ja kindlustuse usaldatavusjärelevalve poliitika eest.
In 2002 I was also appointed at the Managing Board of the Belgian Banking, Finance and Insurance Commission (CBFA), where I am responsible for prudential policy for banking and insurance.
Nendes kahes asutuses (Belgia keskpank ja CBFA) töötades olen osalenud mitme kõrgetasemelise rahvusvahelise komitee tegevuses (vt küsimust 2).
In these two capacities (NBB and CBFA), I have served on several high-level international committees (see question 2).
Palun tooge esile oma Euroopa ja rahvusvahelise kogemuse peamised tahud.
Please highlight the main aspects of your European and international experience.
Alates 2000. aastast olen olnud mitme kõrgetasemelise Euroopa ja rahvusvahelise komitee liige, sh Baseli pangajärelevalvekomitee, makse- ja arveldussüsteemide komitee, ülemaailmse finantssüsteemi komitee ja Euroopa pangandusinspektorite komitee, millest hiljuti sai Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus.
Since 2000, I was a member of several high-level European and international committees, including the Basel Committee on Banking Supervision, the Committee on Payment and Settlement Systems, the Committee on the Global Financial System and the Committee of European Banking Supervisors which very recently became the European Banking Authority.
Samuti nimetas Euroopa Keskpanga nõukogu mind juhatama ajavahemikul 2007–2011 Euroopa Keskpankade Süsteemi pangajärelevalve komiteed.
Also, I was appointed by the Governing Council of the ECB to chair the Banking Supervision Committee of the European System of Central Banks between 2007 and 2011.
Nimetatud erinevate volituste raames on mind kutsutud juhatama mitmeid töökondi ja töörühmi.
In these various capacities, I was invited to chair a number of task forces and working groups.
Praegu olen ülemaailmse finantssüsteemi komitee kindlustusettevõtete ja pensionifondide fikseeritud sissetulekute strateegia töörühma esimees ja Baseli pangajärelevalve komitee uurimisrühma kaasesimees.
Currently, I am Chair of the Working group on Fixed Income Strategies of insurance firms and pension funds of the Committee on the Global Financial System and co-chair of the Research Task Force of the Basel Committee on Banking Supervision.
Samuti olen ma majandus- ja rahanduskomitee ajutise kriisilahendamise töörühma liige.
I am also a member of the EFC Ad Hoc Working Group on Crisis Management.
Aastatel 2000–2005 vastutasin Belgia keskpangas IMFi, Rahvusvaheliste Arvelduste Panka (BIS), OECDd ja ELi puudutavate rahvusvahelise poliitika küsimuste eest.
Between 2000 and 2005 I was responsible at the National Bank of Belgium for international policy issues, covering the IMF, BIS, OECD and EU.
Olen olnud Euroopa mõttekoja BRUEGEL (Brüsseli Euroopa ülemaailmne majanduslabor) juhatuse liige alates selle asutamisest 2004. aastal ja Rahvusvahelise Finantsregulatsiooni Keskuse (ICFR) rahvusvahelise nõuandekogu liige.
I have been a member of the board of the European think tank BRUEGEL (Brussels European Global Economic Laboratory) since its inception in 2004 and a member of the International Advisory Council of the International Centre for Financial Regulation (ICFR).
Olen osalenud mitme majandus- ja rahandusküsimuse alase otsuse langetamisel riigi, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil.
I have been party to many decisions at the national, European and international level in economic and financial matters.
Liikmesriigi tasandil osalesin Belgia rahandusministri kabinetiülemana olulistes maksundusalastes ja reguleerivates reformides.
At the national level, as chief of staff of the Belgian Minister of Finance, I was involved in major taxation and regulatory reforms.
Samuti tahaksin mainida uue, finantsstabiilsuse osakonna loomist Belgia keskpangas 2002. aastal, mis suurendas selles valdkonnas analüüsile ja uurimistööle keskendumist.
I would also like to mention the creation in 2002 of a new Financial Stability Department at the National Bank of Belgium, strengthening the focus on analysis and research in this area.
Hiljuti võtsin aktiivselt osa finantskriisi ohjamisest Belgias ja olin Lamfalussy kõrgetasemelise eksperdirühma liige, mis lõi alused Belgia uuele järelevalvekorraldusele.
More recently, I actively participated in the management of the financial crisis in Belgium, and was a member of the Lamfalussy high-level group, which outlined a new supervisory architecture for Belgium.
Hiljuti andsin oma panuse ka olulisemate rahvusvahelise poliitika rühmade töösse kriisile reageerimisel.
I also recently contributed to major international policy groups in response to the crisis.
Euroopa tasandil osalesin aktiivselt algatustes, et teostada finantssektoris piiriülest kriisiohjamist.
At the European level, I actively participated in initiatives to reinforce cross-border crisis management in the financial sector.
Baseli komitee liikmena töötasin innukalt, et muuta rahandussüsteem paindlikumaks niinimetatud Basel III paketi abil.
As a member of the Basel Committee, I have ardently worked on making the financial system more resilient via the so-called Basel III package.
Millised oleksid Teie peamised eesmärgid, mida taotlete oma kaheksa aasta pikkuse Euroopa Keskpanga juhatuse liikme mandaadi jooksul?
What would be the guiding objectives you will pursue during your eight-year mandate as a Member of the Executive Board of the European Central Bank?
Ennekõike pühendun täielikult EKP aluslepingupõhisele mandaadile.
I will first and foremost be fully devoted to the Treaty mandate of the ECB.
Kooskõlas EKP pädevustega tegutsen iseseisvalt euroala, kogu ELi ja tema kodanike üldhuvidest lähtudes.
In line with the competences of the ECB, I will act with independence in the general interest of the Euro area and the EU as a whole and of their citizens.
Ma hindan kõrgelt terviklikku lähenemisviisi, läbipaistvust ja vastutust.
I highly value integrity, transparency and accountability.
Samuti usun, et EKP peamisteks väärtusteks on ühine otsuste tegemine ja suure asjatundlikkusega personal.
I also believe that collegial decision-making and a highly professional staff are major assets for the ECB.
Millise hinnangu annate Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) viimase kaheteistkümne aasta jooksul teostatud rahapoliitikale?
What is your assessment of the monetary policy as it has been implemented by the ESCB for 12 years?
Milliseid muudatusi, kui üldse , s ooviksite juhatuse liikmena ellu viia?
What changes, if any, would you promote when becoming a Member of the Executive Board?
Minu arvates on euroala rahapoliitika üldiselt rahuldavalt arenenud.
Overall, monetary policy in the euro area has developed satisfactorily in my view.
Uuringud ja finantsturgude näitajad inflatsiooniootuste kohta on üldiselt vastanud EKP hindade stabiilsuse määratlusele.
Surveys and financial market indicators for inflation expectations have been overall in line with the ECB’s definition of price stability.
See inflatsiooniootuste sidumine annab tunnistust turgude ja avalikkuse suurest usaldusest EKP pühendumise vastu pakkuda seda, mida temalt eeldatakse, st hindade stabiilsust.
This anchoring of inflation expectations witnesses the large degree of credibility that markets and the public attach to the ECB’s commitment to deliver what it is expected to deliver, i.e. price stability.
EKP on saavutanud selle eesmärgi hoolimata mitmetest erakordsetest ülesannetest, mida ta on pidanud lahendama viimase 12 aasta jooksul.
The ECB has achieved this objective despite many exceptional challenges it had to weather in the past 12 years.
EKP reageeris kohe, kui 2007. aastal muutus finantssektor ebastabiilseks ja kui seejärel vallandus finantskriis.
The ECB reacted promptly when the financial turmoil erupted in 2007 and when it next turned into a financial crisis.
Isegi sellel perioodil, vaatamata negatiivsetele inflatsioonimääradele mõne kuu jooksul, jäid keskpika perioodi ja pikaajalised inflatsiooniootused stabiilseks.
Even in this period, with a few months of negative inflation rates, the medium to longer-term inflation expectations remained well-anchored.
Sellest hoolimata on finantskriis tõstatanud mitmeid küsimusi rahapoliitika ja finantsstabiilsuse vaheliste seoste kohta.
This being said, the financial crisis has raised a number of questions on the relation between monetary policy and financial stability.
Esmatähtis on parem arusaam finantssektori rollist rahapoliitika ülekandemehhanismis.
A better understanding of the role of the financial sector in the transmission mechanism of monetary policy is of the essence.
Nagu vastuses 6 mainitud, on üks jõulise rahapoliitika strateegia olulisi osi varade hinnamuutuste jälgimine.
As mentioned in answer 6, monitoring asset price developments is one important element in a robust monetary policy strategy.
Viimase 30 aasta lõikes on inflatsioonitase ja selle volatiilsus vähenenud kõigepealt arenenud riikides ja seejärel areneva majandusega riikides.
Over the last 30 years the level of inflation and its volatility have declined first in developed and, at a later stage, developing economies.
Kuni finantskriisi puhkemiseni keskendus arutelu pikka aega selle nn suure mõõdukamaks muutumise protsessi võimalikele tõlgendustele, nt struktuurilised muutused, sh globaliseerumine ja tõhusam rahapoliitika.
Until before the eruption of the financial crisis, the debate had long focused on possible interpretations of this so-called Great Moderation like structural changes including globalisation and more efficient monetary policy.
Kõige tõenäolisem vastus on, et mõlemad tegurid aitasid oluliselt kaasa inflatsiooni ja selle volatiilsuse vähendamisele.
The most likely answer is that both these factors significantly contributed to reduce inflation and its volatility.
Siiski ei saa me öelda, et võitlus inflatsiooniga on kindlapeale võidetud ja et me oleme astunud uude ajastusse, kus inflatsioon väljendub varade hindade, mitte tarbijahindade kaudu.
Nevertheless we cannot say that the fight against inflation has been definitely won and that we have entered into a new era where inflation reveals itself in asset rather than consumer prices.
Samas on õige, et finantsturgudel nõutava riskipreemia vähendamise kaudu on inflatsioonidünaamika muutuste taltsutamine aidanud kaasa mõne vara mittejätkusuutlikele hinnamuutustele.
At the same time, it is true that the tamed developments in inflation dynamics, by reducing the risk premium demanded by financial markets, may have contributed to fostering unsustainable developments in some asset prices.
Tulevikku vaadates peaksid keskpangad säilitama oma möödunud 30 aasta jooksul raskesti kätte võidetud usaldusväärsuse ja keskenduma edaspidigi hindade stabiilsuse eesmärgile, võttes kohasel määral arvesse varade hinnamuutuste tagajärgi hindade stabiilsuse keskpika perioodi ja pikaajalistele riskidele.
Looking forward, central banks must preserve their own hard gained credibility over the past 30 years and remain focused on their price stability objective, while taking due account of the implications of asset price developments for medium to longer term risks to price stability.
Varade hinnamuutuste jälgimine on üks jõulise rahapoliitika strateegia olulisi osi.
Monitoring asset price developments is one important element in a robust monetary policy strategy.
Varade mittejätkusuutlikud hinnamuutused võivad eelneda üsna valulikele kohandustele – isegi kauges tulevikus –, mis võivad ohustada keskpanga võimet säilitada püsivalt hindade stabiilsust.
Unsustainable developments in asset prices may herald quite painful adjustments – even far away in the future – that may jeopardise a central bank’s ability to maintain price stability on a lasting basis.
EKP rahapoliitika strateegia on nt loodud selliselt, et rahapoliitika alased kaalutlused võtaks kohasel määral arvesse pikaajalisi riske hindade stabiilsusele, mis tulenevad mittejätkusuutlikust varade hindade dünaamikast.
The ECB’s monetary policy strategy, for example, is designed in such a way as to duly incorporate the longer term risks to price stability emanating from unsustainable asset price dynamics into monetary policy deliberations.
Monetaaranalüüsis, mis mängib olulist rolli keskpika perioodi ja pikaajaliste hinnamuutuste ootuse väljakujunemisel, võimaldab raha- ja krediidiarengute hindamisel jälgida seoseid varade turgude hinnakujunduse ja krediidi ning likviidsuse loomise vahel finantssektoris.
In the monetary analysis, which plays an important role in shaping the medium to longer-term outlook for price developments, the assessment of money and credit developments makes it possible to follow the interactions between price formation in asset markets and credit and liquidity creation in the financial sector.
See julgustab rahapoliitikat võtma kasutusele n-ö vastu tuult liikumise lähenemisviisi algetapis olevate varahindade tasakaalunihete vastu, mis peegelduvad raha- ja krediidiagregaatide dünaamikas.
This encourages monetary policy to adopt a leaning-against-the-wind attitude to incipient asset price imbalances that are reflected in the dynamics of monetary and credit aggregates.
See aitab rahapoliitikal piirata hinnamullide teket finantstsüklite jooksul ja seeläbi säilitada püsivalt hindade stabiilsust.
It helps monetary policy to limit the build-up of asset price bubbles over financial cycles and thereby to maintain price stability on a lasting basis.
Siiski ei pruugi rahapoliitika olla kõige sobivam vahend, et tegeleda krediidi- või hinnabuumidega.
Nevertheless, monetary policy is not necessarily the most appropriate instrument to deal with credit/asset price booms.
Kohasem võib olla finantshäirete allikatele suunatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendite kasutamine.
The use of macro prudential instruments targeted on the sources of financial exuberance may be more appropriate.
Samas on meil nende vahenditega vähe kogemusi.
At the same time, we have little experience with these instruments.
Kuidas mõjutab Teie arvates rahapoliitikat kaubahindade tõus?
How do you assess the consequences of rising commodity prices for the monetary policy?
Kas rahapoliitika jaoks esineb vastuolu majandussurutisega võitlemise ja inflatsiooni(ootuste) osas valvsuse säilitamise vahel?
Is there a conflict in terms of monetary policy between fighting the recession and remaining vigilant about inflation (expectations)?
EKP rahapoliitika keskendub hinnamuutustele keskpikal perioodil.
The monetary policy of the ECB focuses on price developments in the medium term.
Muutused rahapoliitika suunitluses võtavad aega, et majandust ja lõpptulemusena hindu mõjutada.
Changes in the monetary policy stance take some time to affect the economy and, ultimately, prices.
Kaubahindade tõus, nagu seda praegu on märgata, mõjutab seega rahapoliitikat ainult sel määral, et loob hinnatõusuriske hindade stabiilsusele keskpikal perioodil.
Rising commodity prices, as currently observed, therefore will affect monetary policy only to the extent that they create upside risks for price stability in the medium term.
Lühiajaline mõju üldinflatsioonile, mis tuleneb kaupade kõrgemate hindade otsesest mõjust inflatsioonile ja kaudsest mõjust sisendandmetena kasutamise tõttu tootmisprotsessis, ei vaja põhimõtteliselt EKP reageerimist, kuivõrd tarbijahinnamuutused oleksid ainult ajutised.
Short-term effects on overall inflation, stemming from direct effects of higher commodity prices on inflation, and indirect effects from its use as input in the production process, are in principle no reason for the ECB to react as the effect on consumer prices would only be temporary.
Asjad muutuvad keerulisemaks, kui see lühiajaline ülespoole suunatud surve hindadele juurdub tarbijate, tootjate ja finantsturul osalejate käitumises, mille tagajärjel ilmnevad teise astme mõjud.
Things start to become different if this short-run upward pressure on prices would become entrenched in the behaviour of consumers, producers and financial market participants leading to the emergence of second-round effects.
Samuti võib keskpangal tekkida vajadus sekkuda kaubahindade püsiva tõusu korral, kui pidev kõrvalekalle hindade stabiilsuse eesmärgist kujutab endast riski inflatsiooniootuste püsivale kinnitamisele.
Also, in case of sustained upward trends in commodity prices the central bank may need to intervene when a sustained deviation from the price stability objective risks undermining the firm anchoring of inflation expectations.
Sellistel juhtudel on vaja rahapoliitika karmistamist, et taastada olukord, kus on stabiilsed hinnad ja püsivad inflatsiooniootused.
In such cases, a monetary policy tightening would be required to return to a situation of price stability and well-anchored inflation expectations.
Praeguses olukorras peame hoolikalt jälgima kaupade hindu ja nende ülekandumist majandusse ja inflatsiooni.
In the current situation, we need to closely monitor the prices of commodities and their pass-through to the economy and inflation.
EKP peamine ülesanne on hindade stabiilsuse säilitamine keskpikal perioodil.
The ECB’s primary mandate is to maintain price stability in the medium term.
Et seda saavutada, kehtestab ta intressimäärad ja rakendab praegu ka ebastandardseid meetmeid, mis taotlevad selle tagamist, et madalad intressimäärad kanduvad majandusse üle nagu probleemideta aegadel.
To achieve that, it sets interest rates, and currently it also implements non-standard measures that aim at ensuring that low interest rates are transferred to the economy as in normal times.
Hindade stabiilsuse tagamine on suurim panus, mille EKP saab anda jätkusuutliku majanduse taastumise võimaluse suurendamisse (vt ka vastust küsimusele 8).
Ensuring price stability is the best contribution the ECB can make to raising prospects for a sustainable economic recovery (see also the answer to the question 8).
Kuidas peaks Teie arvates EKP, ilma et see piiraks eesmärki säilitada hindade stabiilsus, täitma oma teiseseid kohustusi vastavalt aluslepingule (aidata kaasa majanduskasvu ja täieliku tööhõive saavutamisele) ja milliseid instrumente võiks EKP selleks kasutada?
Without prejudice to the objective of price stability, how in your view should the ECB fulfil its secondary obligations under the Treaty (to contribute to economic growth and full employment) and what instruments could the ECB use to do so?
Kooskõlas aluslepinguga on EKP kehtestanud selge arvulise kontrollväärtuse hindade stabiilsuse saavutamiseks.
In line with the Treaty, the ECB has set a clear numerical benchmark for the achievement of price stability.
See taotleb inflatsiooni hoidmist alla 2% – aga ühtlasi selle väärtuse lähedal – keskpikas perspektiivis ja on algusest peale selle eesmärgi täielikult täitnud.
It aims to maintain inflation below, but close to, 2% over the medium term and has fully accomplished this goal from the start.
Tõsiasja osas, et keskpank ei saa rahapakkumist muutes jätkusuutlikul viisil majanduskasvu mõjutada, valitseb laialdane konsensus.
A broad consensus exists on the fact that a central bank cannot influence economic growth in a sustainable manner by changing the money supply.
Samas on hindade stabiilsus kõige suurem panus, mida rahapoliitika saab anda, et saavutada soodus majanduskeskkond ja kõrge tööhõive tase.
However, price stability is the most important contribution that monetary policy can make to achieve a favourable economic environment and a high level of employment.
Ta annab struktuurilise panuse Euroopa Liidu teistele eesmärkidele, suurendades euroala majanduse kasvupotentsiaali.
It makes a structural contribution to the other objectives of the European Union by increasing the growth potential of the euro area economy.
Ima et see piiraks eesmärki säilitada hindade stabiilsus, näeb alusleping ette Euroopa Keskpankade Süsteemi toetuse liidu üldistele majanduspoliitika suundadele, pidades muu hulgas silmas Euroopa-põhise tasakaalustatud majanduskasvu jätkusuutlikule arengule kaasaaitamist ja täieliku tööhõive taotlemist.
Without prejudice to the objective of price stability, the Treaty also envisages the support by the ESCB of the general economic policies in the Union, with a view to contributing inter alia to the sustainable development of Europe based on balanced economic growth and aiming at full employment.