natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Üks valges raamatus kajastatud aluspõhimõte on kodanike muredega tegelemine vahetult kohale minnes.
One of the core principles promoted in the White Paper is to address citizens’ concerns directly by ‘going local’.
ELi poliitilisi algatusi ja nende mõju tuleks arutada inimeste igapäevaelu kohalikest oludest lähtudes.
EU policy initiatives and their effects should be debated in the local context of people’s everyday life.
Kogukonnameedia võiks kaasa aidata üldsuse osalemisele avalikes aruteludes ja abistada komisjoni ühenduslüli loomisel kodanike murede ja ELi poliitikate vahel.
CM could help to foster civil participation in public discourse and assist the Commission in creating links between citizens’ concerns and EU policies.
Aktiivsem koostöö kohaliku tasandi kogukonnameediaga võiks komisjonile anda võimaluse astuda kodanikega tihedamasse dialoogi.
Collaborating more actively with locally-based CM could be a way for the Commission to enter into closer dialogue with citizens.
Haridus ja meediapädevus
Education and media literacy
Komisjoni hiljuti avaldatud teatises meediapädevuse kohta kinnitatakse, et „oluline [on] ka see, et kodanikud mõistaksid paremini meedia majanduslikku ja kultuurilist mõõdet ning et arutataks seda, kui vajalik on Euroopa majandusele ülemaailmsel tasandil tugev ja konkurentsivõimeline meedia, mis tagab meediakanalite paljususe ja kultuurilise mitmekesisuse”.
The recent Commission Communication on media literacy states that ‘it is also important that citizens better understand the economic and cultural dimension of media and that a discussion take place on the importance for Europe’s economy of having strong and competitive media at a global level, delivering pluralism and cultural diversity’.
Kogukonnameedia soodustab selgelt eesmärgi – kodanike parem arusaamine meediatööstusest – saavutamist, eriti kodanike vahetu kaasamisega meediasisu loomisse ja levitamisse.
CM clearly contribute to the goal of improving citizens’ understanding of the media industry, especially through citizens’ direct involvement in the creation and distribution of content.
Meedia pluralism
Media pluralism
Komisjon kavatseb 2009. aasta kevadel avaldada teatise meedia pluralismi näitajate kohta, mis kajastab ELi institutsioonide laialdast muret selle pärast, et meedia koondumine takistab meedia pluralismi ja mitmekesisuse saavutamist.
The Commission intends to publish in early 2009 a Communication on Indicators for Media Pluralism reflecting wide concern among EU institutions that media pluralism and diversity are hampered by media concentration.
Eeldatavalt korraldatakse teatises käsitletavate teemade osas ka avalik arutelu.
This is supposed to be accompanied by a public consultation.
Kõnealune arutelu peaks arvesse võtma kogukonnameediat kui alternatiivi, altpoolt ülespoole suunatud lahendust meedia pluralismi suurendamiseks.
This consultation should take into account CM as an alternative, bottom-up solution for increasing media pluralism.
Lisaks võiks liikmesriikide aktiivsem toetus kogukonnameediale olla üheks võimaluseks meedia pluralismi kindlustamiseks.
Additionally, Member States’ more active support of CM could be a way to ensure media pluralism.
Sektori vajadused
The needs of the sector
Üheks olulisemaks kogukonnameedia positsiooniga seotud nõrkuseks Euroopas on õigusliku tunnustuse puudumine paljude riikide õigusaktides.
One of the main weaknesses regarding the position of the CM in Europe is the lack of legal recognition in many national laws.
Positiivseks näiteks on Ühendkuningriik, kus kogukonnameedia on koos era- ja kommertsmeediaga õiguslikult tunnustatud.
One of the positive examples is the United Kingdom, where CM are legally recognised alongside private and commercial media.
Vastupidiselt sellele ei ole EL siiani viidanud kogukonnameediale kui eristatavale meediavormile ning kasutab vaid avaliku ja kommertsmeedia teenuseosutajate mõisteid.
By contrast, the EU, so far, does not make reference to CM as a distinct form of media, but operates only within the terms of public and commercial media service providers.
Mitte üheski asjakohases õigustekstis ei leidu märget kogukonnameedia kohta.
None of the relevant legal texts takes up the notion of CM.
Nendes tingimustes on kogukonnameedia raskes olukorras.
Under these conditions CM face a difficult situation.
Ametlikult tunnustatud õigusliku staatuse omandamine on kogukonnameedia arengu jaoks tähtis.
Having an officially recognised legal status is important for the development of CM.
See võimaldaks sektoril teha ennast märgatavamaks poliitikakujundajate seas ning luua kontakte võimalike reklaamijate või rahastajatega.
It enables the sector to raise its profile among policy makers as well as to engage with possible advertisers or funding bodies.
Liikmesriigid peaksid kooskõlas praegu kehtivate õigusaktidega kasutama võimalust määratleda riigisiseses õiguses kogukonnameediat hõlmavad kohustuslikud tegevused.
Based on the regulations currently in force, Member States should make use of the possibility to define ‘must carry’ obligations in their national laws to include CM.
Kohustuslikud tegevused peavad olema mõistlikud, arvestades selgesti määratletud üldhuvi eesmärke.
‘Must Carry’ obligations need to be reasonable in the light of clearly defined general interest objectives.
Sellised eesmärgid hõlmavad muu hulgas sõnavabaduse, meedia pluralismi, kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse ning sotsiaalse kaasatuse.
Such objectives include inter alia freedom of expression, media pluralism, cultural and linguistic diversity and social inclusion.
Kultuuriline mitmekesisus ja meedia pluralism aitaksid riigi ametiasutustel hinnata, kas on vajalik nõuda ettevõtjatelt oma võrgustikele teatavate ringhäälinguteenuste lisamist.
Cultural diversity and media pluralism can be used by national authorities to assess the necessity for operators to include specific broadcasting services in their networks.
Digitaalses keskkonnas on samuti tähtis kindlustada, et sellised vahendid nagu elektroonilise programmeerimise juhendid sisaldaksid oma loeteludes kättesaadavat kogukonnameediat.
In the digital environment it is also important to ensure that tools such as electronic programme guides include the CM available in their listings.
Seetõttu peaksid EL ja liikmesriikide reguleerivad asutused nimetatud märkustega arvestama, et õigustada raadiosageduste eraldamist kogukonnameediale ja sellee kaasamist digitaalkeskkonda, kaasa arvatud üleminek digitaallevile.
Therefore the EU and Member States ’ regulatory authorities should take up these notions to justify allocation of radio frequencies to CM and their inclusion in the digital environment, including following the digital switchover.
Sellega seoses tuleks märkida, et analoogedastuselt digitaaledastusele ülemineku kulud ei tohiks kogukonnameedia tegevusele märkimisväärseks koormuseks osutuda.
In this respect it should be noted that transition costs from analogue to digital transmission put a considerable burden on CM activities.
Kogukonnameedia rahastamine
Financing of community media
Kogukonnameedia rahalised vahendid on väga erinevad, kuid üldiselt üsna napid.
Financial resources of CM can vary a lot but are in general rather scarce.
ELi-poolne rahastamine võib olla oluliseks tuluallikaks.
EU funding can be an important source of revenue.
Tänu asjaolule, et sektor on heterogeenne, ja kogukonnameedia üldisele kasulikkusele võib sektor saada toetust mitmetest ELi rahalistest vahenditest, näiteks Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, elukestva õppe programmid ja teised vahendid.
Due to the fact that the sector is heterogeneous and the benefits of CM are widespread, the sector can benefit from a range of EU funding such as the European Regional Development Fund, the European Social Fund, Lifelong Learning Programme and others.
Siiski on ainult väikesel osal sektorist teadmised ja kogemused ELi toetuse taotlemiseks ja sellest kasusaamiseks.
However, only a minority of the sector has the knowledge and experience to apply for and to benefit from EU support.
Teisest küljest pole ka rahastamisalaseid otsuseid tegevad ametnikud teadlikud kogukonnameedia potentsiaali ulatusest.
On the other hand, funding officers are also not aware of the breadth of CM’s potential.
Seetõttu on olemas arenguruum kogukonnameedia kontseptsiooni edasiseks integreerimiseks ELi toetusmeetmetesse.
Thus, the scope exists to further integrate the concept of CM into EU support actions.
Teavet olemasolevate ELi rahaliste vahendite kohta tuleks levitada Euroopa Interneti-põhiste kogukonnameediat käsitlevate allikate kaudu.
Information on application to existing EU funding should be spread through a European internet-based source dedicated to CM.
Sektori korraldus ja esindatus ELi tasandil
Organisation and representation of the sector at EU level
Vähimagi viite puudumine kogukonnameediale ELi dokumentides on selge märk, et sektoril puuduvad Euroopa tasandil sidemed seadusandjate ja haldusasutustega.
The absence of any kind of reference to CM in EU documents is a clear sign that the sector lacks links with legislators and administration at European level.
Euroopa telekommunikatsiooni eeskirjade käimasolev läbivaatamine oleks sektori jaoks oluline võimalus oma hääl kuuldavaks teha ja arutelus osaleda.
The on-going revision of the European telecommunication rules would be an important occasion for the sector to raise its voice and to participate in the debate.
Sama kehtib kavandatava avaliku arutelu kohta meedia pluralismi näitajate üle.
The same goes for the envisaged public consultation on indicators for media pluralism.
Kogukonnameedia tekitatud lisandväärtus ELi eesmärkide elluviimisel on piisav argument, et innustada komisjoni kaaluma sektori toetamist osalemiseks Euroopa tasandi aruteludes.
The added value of CM for the implementation of EU objectives is a good argument for the Commission to consider supporting the sector’s participation in discussions at European level.
Nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud)
on the Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on common rules for the operation of air services in the Community (recast)
– võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (16160/4/2007 – C6‑0176/2008 );
– having regard to the Council common position (16160/4/2007 – C6‑0176/2008 ),
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele ( A6‑0264/2008 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0264/2008 ),
Sissejuhatus ja küsimuse taust
Introduction and Background
Määrus kujutab endast ühenduses lennuteenuste osutamist reguleerivate õigusaktide uut sõnastust.
The Regulation is a recast of legislation governing the operation of air services in the Community.
Selle eesmärk on lennunduse kolmanda õigusaktide paketi käsitlemine ja ajakohastamine – pakett pärineb 1992. aastast ja tähistas siis ühenduse lennutranspordi liberaliseerimise lõplikku etappi.
Its purpose is to address and update the third aviation package which constituted the final stage in the liberalisation of air transport in the Community and dates back to 1992.
Nimetatud pakett koosnes kolmest osast: määruses 2407/92 käsitleti lennuettevõtetele lennutegevuslubade väljaandmist ja õhusõidukite rentimist; määrusega 2408/92 kehtestati ühenduse lennuettevõtjatele vaba juurdepääs ühendusesisestele lennuliinidele ja sätestati teatavad erandid, eelkõige avaliku teenindamise kohustuste osas; ning määrusega 2409/92 liberaliseeriti piletihinnad ja lastitariifid.
That package had three elements: Regulation No. 2407/92 which dealt with the licensing of carriers and the leasing of aircraft; Regulation No.2408/92 which established the principle of free access for Community air carriers to intra-community air routes and lays down certain derogations, particularly for public service obligations; and Regulation No. 2409/92 which liberalised air fares.
Käesoleva määruse eesmärk on saadud kogemuste ja lennundussektori praeguse olukorra põhjal nimetatud paketi sätteid uuendada ja ajakohastada ning mõningatel juhtudel rangemaks muuta.
The purpose of the present Regulation is to update and modify, in some instances tighten the provisions of this package on the basis of experience acquired and the current circumstances of the aviation sector.
Määruse projekti sisu
Content of the Draft Regulation
Ettepanekuga tahetakse kehtestada võrdsed konkurentsitingimused lennutegevuslubade andmisel ja tühistamisel.
The present proposal aims to establish a level playing field in the granting and revoking of operating licences.
Liikmesriikidelt nõutakse lennutegevuslubade järelevalve tugevdamist.
It requires Member States to reinforce the supervision of operating licences.
Püütakse paremini ühtlustada ja tugevdada lennukite rentimise eeskirju nii meeskonnata („dry lease”) kui ka meeskonnaga renditavate lennukite („wet lease”) osas, et paremini tagada ohutust ning sotsiaalõigusnormide nõuetekohast rakendamist.
It seeks better to align and strengthen rules governing the leasing of aircraft; both "dry" (without crew) and "wet" (with crew) the better to ensure safety and the proper application of social provisions.
Muudetakse selgemaks lennuliikluse lennuväljade vahel jaotamise eeskirju: selleks loobutakse „lennujaamasüsteemi” kontseptsioonist ning lähtutakse ühe ja sama lennujaama või samade lennujaamade poolt teenindatavate linnade ja linnastute tegelikust olukorrast, vältides seejuures erinevate lennuettevõtjate diskrimineerimist.
It clarifies the rules on traffic distribution between airports by removing the "airport system" concept and addressing the reality of cities and conurbations served by the same airport(s) while disqualifying discrimination between carriers.
Lisaks ülaltoodule parandatakse hindade läbipaistvust reisijate jaoks ja õiglast hinnakujundust.
Finally it promotes price transparency for the passenger and fair price behaviour.
Euroopa Parlamendi esimene lugemine
Parliament's First Reading.
Parlament lõpetas käesoleva ettepaneku esimese lugemise 9. mail 2007.
Parliament completed its First Reading of this proposal on 9 May 2007.
Võeti vastu ühtekokku 53 muudatusettepanekut, mis kõik kajastasid transpordi- ja turismikomisjonis tõstatatud küsimusi.
A total of 53 amendments were adopted, all of which reflected issues raised in the Transport and Tourism committee.
Kokkuvõtlikult puudutasid parlamendi muudatusettepanekud järgmisi küsimusi:
In summary Parliament's amendments addressed:
– finantsjärelvalve tugevdamine;
- reinforcement of financial oversight;
– sotsiaalõigusnormide nõuetekohane kohaldamine;
- the proper application of social legislation;
– hindade läbipaistvus ja valikuliste hinnalisandite kasutamine üksnes ostja vabal valikul, lennukite meeskonnaga ja meeskonnata rentimise lepingu mõiste selge määratlemine;
- price transparency and optional price supplements to be on an "opt-in" basis only, clarity in the definition of "wet "and "dry" lease agreements;
– ettevõtja majandusolukorda puudutavate nõuete tugevdamine;
- reinforcement of financial fitness requirements;
– selge haldusvastutus lennutegevuslubade tühistamise või peatamise eest;
- clear administrative responsibility for revoking or suspending operating licences;
– eeskirjade täitmise kontrollimise kord;
- arrangements for reviewing compliance;
– tingimused, mis tuleb täita enne lennuki koos meeskonnaga rentimist kolmandast riigist;
- conditions to be fulfilled before aircraft can be "wet leased " from a third country;
– lennuettevõtja õigus saada ära kuulatud, enne kui otsustatakse tema lennutegevusloa peatamine või tühistamine;
- the right of carriers to be heard before a decision is taken to suspend or revoke an operating licence;
– avaliku teenindamise kohustuste puhul sotsiaalse arengu kriteeriumide arvestamine;
- the inclusion social development criteria in respect of Public Service Obligations;
– lennuväljadega konsulteerimine lennuliikluse jaotamise küsimustes;
- consultation of airports on traffic distribution and
– karistused määruse nõuete rikkumise eest.
- penalties for infringements of the Regulation.
Pärast Euroopa Parlamendi esimest lugemist
After Parliament's First Reading
Nõukogu eesistujariik ilmutas soovi parlamendi ülalnimetatud küsimustes tehtud muudatusettepanekud kas tervikuna, osaliselt või põhimõtteliselt vastu võtta.
The Council Presidency indicated a willingness to accept wholly, partially or in principle Parliament's amendments in these areas.
Kokkuleppel raportööri ja variraportööridega teatas transpordi- ja turismikomisjoni esimees oma 29. novembri 2007. aasta kirjas, et ta oleks nõus soovitama ühine seisukoht vastu võtta koos nimetatud muudatusettepanekutega.
By letter dated 29 November 2009 the chairman of the Transport and Tourism committee confirmed with the agreement of the rapporteur and shadow rapporteurs, that he would be prepared to recommend the proposed common position with these amendments included.
Nõukogu üh ine seisukoht
Council's Common Position
Pärast hoolikat tutvumist nõukogu ühise seisukohaga, mis edastati parlamendile 17. aprillil 2008, võib öelda, et nõukogu pidas sellest kokkuleppest kinni.
After careful examination of Council's common position, communicated to Parliament on 17 April 2008, it can be stated that Council respected this engagement.
Nõukogu võttis tervikuna vastu 20 parlamendi muudatusettepanekut.
Council accepted 20 of Parliaments amendments in their entirety.
Veel 12 muudatusettepanekut võeti põhimõtteliselt vastu, kuid lisati määruse teistesse osadesse või sõnastati ümber.
A further 12 amendments were accepted in principle but incorporated elsewhere in the Regulation or redrafted.
Nõukogu lükkas tagasi 13 muudatusettepanekut kas nende ebaselguse tõttu, tehnilistel põhjustel või seepärast, et teiste muudatusettepanekute tõttu kadus nende järele vajadus.
Council rejected 13 amendments on the grounds of lack of clarity, for technical reasons or because they were rendered redundant by other amendments.
Põhimõtteliselt lükati tagasi vaid kaheksa ettepanekut, milles käsitleti määruse kohaldamisala ning lennutegevuslubade väljaandmiskorra küsimusi.
Only eight amendments, dealing with the scope of the Regulation and aspects of the licensing regime were rejected on grounds of principle.
Raportöör soovitab nõukogu ühise seisukoha muutmata kujul vastu võtta.
Your rapporteur recommends acceptance of the Council's common position without further amendment.
Sellel on kaks põhjust.
This is for two reasons.
Esiteks tugevdab ja täiustab kavandatav määrus kehtivate õigusaktide sätteid käsitletavates valdkondades, milleks on järelevalve lennutegevuslubade üle, lennukite rentimine ning lennuliikluse jaotamine ja läbipaistev hinnakujundus.
Firstly the proposed Regulation reinforces and improves the provisions of the existing legislation in the areas it addresses, that is on the supervision of operating licences; the leasing of aircraft; traffic distribution and transparent pricing.
Teiseks, üheskoos vaadelduna muudavad mõlema seadusandja muudatusettepanekud komisjoni esialgset projekti paremaks.
Secondly taken together the amendments of both arms of the legislative authority improve the Commission's original draft.
Kolmandaks on parlamendi muudatusettepanekud põhiosas vastu võetud.
Thirdly the substance of Parliament's amendments have been accepted.
Lennuteenuste osutamist käsitlevad ühiseeskirjad (uuesti sõnastatud)
Common rules for the operation of air services in the Community (recast)
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule ELi prioriteetide kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 63. istungjärguks
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on the EU priorities for the 63rd Session of the UN General Assembly
Raportöör: Alexander Lambsdorff
Alexander Lambsdorff
ETTEPANEK VÕTTA VASTU SOOVITUS NÕUKOGULE (B6‑0176/2008).......................12
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION TO THE COUNCIL (B6‑0176/2008)...............12
ELi prioriteetide kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 63. istungjärguks
on the EU priorities for the 63rd Session of the UN General Assembly
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule, mille esitasid fraktsiooni ALDE nimel Alexander Lambsdorff ja Annemie Neyts-Uyttebroeck Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 63. istungjärgu kohta ( B6‑0176/2008 );
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council by Alexander Lambsdorff and Annemie Neyts-Uyttebroeck on behalf of the ALDE Group on the 63rd session of the United Nations General Assembly ( B6‑0176/2008 ),
– võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruannet „Suurem vabadus”, mis on 2005. aasta ÜRO tippkohtumise lõppdokument, ja peasekretäri aruannet „Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni investeerimine: organisatsiooni tugevdamine kogu maailmas”;
– having regard to the UN Secretary-General's report entitled "In larger Freedom", the subsequent Outcome Document of the 2005 World Summit and the Secretary-General's report entitled "Investing in the United Nations: for a stronger Organization worldwide",
– võttes arvesse ELi prioriteete Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 62. istungjärguks;
– having regard to the EU Priorities for the 62nd General Assembly of the United Nations,
– võttes arvesse oma 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja ÜRO suhete kohta,
– having regard to its resolutions of 29 January 2004 on the relations between the European Union and the United Nations
– võttes arvesse 11. veebruari 2008. aasta ÜRO Peaassamblee 63. korralise istungjärgu esialgset päevakorda ning eriti selle järgmisi punkte: rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamine, Aafrika areng, inimõiguste edendamine ning haldussüsteemi reform;
– having regard to the preliminary agenda of the 63rd regular session of the General Assembly of 11 February 2008 and specifically to the items headed "Maintenance of international peace and security", "Development of Africa", "Promotion of Human Rights" and "Management Reform",
– võttes arvesse 19.–30. mail 2008. aastal Bonnis toimunud ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi üheksanda kohtumise järeldusi;
– having regard to the results of the Ninth Meeting of the Conference of the Parties to the UN Convention on Biological Diversity, held from 19 to 30 May 2008 in Bonn,
– võttes arvesse 2009. aasta Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi läbivaatamiskonverentsi;
– having regard to the 2009 Review Conference of the Rome Statute of the International Criminal Court,
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ( A6‑0265/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0265/2008 ),
A. arvestades, et ELi välispoliitika aluseks on tugev ja ühemõtteline toetus tõhusale mitmepoolsusele, nagu on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas;
A. whereas the EU's foreign policy is based on strong and unequivocal support for effective multilateralism, as embodied in the United Nations Charter,
B. arvestades, et Euroopa Liit on ÜRO poliitiline ja finantsalane põhipartner võitluses vaesuse vastu ning majandus- ja sotsiaalse arengu edendamisel, mis parandab kollektiivset turvalisust, kaasa arvatud ohustatud elanikkondade elatusvahendite kaitset, ja toetab inimõigusi kogu maailmas;
B. whereas the European Union is a key political and financial partner of the United Nations in fighting poverty and promoting economic and social development, providing collective security, including protecting the livelihood of endangered populations, and upholding human rights throughout the world,