natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. arvestades, et EL-27 vaeseimad lähenemiseesmärgi piirkonnad paiknevad valdavalt uutes liikmesriikides, kus ühtekuuluvuspoliitika elluviimine algas alles hiljaaegu, mistõttu on võimatu hinnata selle edu erinevuste vähendamisel;
J. whereas in EU-27 the poorest convergence objective regions are located principally in the new Member States, where the implementation of cohesion policy only recently began, and thus it is impossible to evaluate its success in reducing disparities,
K. arvestades, et vaeseimates liikmesriikides on majanduskasv jaotunud ebaühtlaselt ja kaldub koonduma linnapiirkondade ümbrusse, samal ajal kui kõnealustes riikides elab oluline osa elanikkonnast maapiirkondades;
K. whereas in the poorest Member States economic growth is unevenly distributed and tends to be concentrated around urban areas, while in these countries a substantial part of the population lives in rural areas,
L. arvestades, et põhilise infrastruktuuri puudumise, avalike teenuste piiratud kättesaadavuse ja töötuse kõrge taseme tõttu väheneb majanduslikult vaesunud piirkondade rahvaarv kiiremini kui teistes piirkondades, ning arvestades, et see omakorda kahjustab nende võimet kindlustada tõeline areng;
L. whereas regions suffering from economic poverty resulting from a lack of basic infrastructure, restricted access to public services and high unemployment are becoming depopulated at a faster rate than other regions and whereas this, in turn, undermines their ability to secure genuine development,
M. arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 nõutakse, et ühendus kohandaks oma poliitikat ja kohaldaks äärepoolseimate piirkondade suhtes eri- ja konkreetseid meetmeid, arvestades nimetatud piirkondade eriolukorda, kuna enamik neist kuulub ELi vaeseimate piirkondade hulka, milline asjaolu struktuuriliste ja geograafiliste negatiivsete tegurite kombineeritud ja pikaajalise mõju tõttu takistab tõsiselt nende arengut;
M. whereas Article 299(2) of the EC Treaty requires the Community to adjust its policies and to apply special and specific measures to the outermost regions, given the specific situation of these regions, most of which are among the poorest regions of the EU, a factor which severely handicaps their development because of the combined and lasting effects of structural and geographic disadvantages,
N. arvestades, et mõnedes uutes liimesriikides oli rahaliste vahendite kasutamise tase ühtekuuluvuspoliitika raamesse kuuluvates vaeseimates piirkondades aastatel 2004–2006 madal;
N. whereas in some of the new Member States the uptake of funding in the poorest regions coming under cohesion policy was low during the period 2004 to 2006,
O. arvestades, et struktuurifondidest rahastamise edukaks rakendamiseks on vaja tegevuse tihedat kooskõlastamist kohaliku, piirkondliku, riikliku ja ühenduse tasandi asutuste vahel;
O. whereas, if structural funding is to be successfully implemented, close coordination is required between authorities at local, regional, national and Community levels,
P. arvestades, et rahaliste vahendite eraldamise asjaolu iseenesest ei taga nende otstarbekat kasutamist, ning arvestades, et vaeste piirkondade omavalitsustel napib tihti asjakohaseid oskusi ja kogemusi ning omapoolseid rahalisi vahendeid selleks, et suuta neile ettenähtud ühtekuuluvusvahendeid täiel määral ära kasutada;
P. whereas the fact that funding has been granted does not guarantee per se that it will be put to good use, and whereas authorities in poor regions often lack the appropriate skills and experience and the essential matching funds to be able to make full use of the cohesion funding to which they are entitled,
Q. arvestades, et teatavate piirkondade majanduslikul mahajäämusel on mitmeid põhjuseid, ning arvestades, et ELi vaeseimatel piirkondadel on eelkõige puudus tasakaalustatud jätkusuutliku arengu ja edasiste investeeringute jaoks olulisest põhilisest infrastruktuurist, samuti inimressurssidest ning küllaldastest hariduse, elukestva õppe ja innovatsiooni stiimulitest;
Q. whereas there are a number of reasons for the economic backwardness of individual regions and whereas the poorest EU regions above all lack the basic infrastructure that is essential for balanced sustainable development and further investment, as well as adequate human resources and adequate incentives for education, lifelong learning and innovation,
R. arvestades, et erakapital ja riskikapital, rotatsioonifondid ja väikelaenud tegevust alustavatele ettevõtetele mängivad olulist rolli ettevõtluse, innovatsiooni ja töökohtade loomise liikumapaneva jõuna;
R. whereas private equity, venture capital, rotating funds and micro-credits for start-ups play an essential role as a driving force for entrepreneurship, innovation and job creation,
S. arvestades, et sotsiaalne tõrjutus ja erakordselt kõrge pikaajalise töötuse tase on valdavad eelkõige vaeseimates piirkondades, eriti naiste, eakate ja puuetega isikute ning sotsiaalselt kaitsetute etniliste rühmade seas;
S. whereas social exclusion and extremely high long-term unemployment rates are particularly prevalent in the poorest regions, especially among women and the elderly, disabled persons and vulnerable ethnic groups,
T. arvestades, et kodanike põhiõiguste hulka kuuluvad meeste ja naiste võrdne juurdepääs kõikidele kommunaalteenustele, võrdsed võimalused tööturul ja võrdne juurdepääs haridusele, kultuurile ning tervishoiu- ja sotsiaalteenustele,
T. whereas fundamental citizens' rights include equal access for men and women to all utilities, equal opportunities on the labour market and equal access to education, culture and health and social services,
3. juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu olukorrale piirkondades, mida hoolimata sellest, et nad on EL-15 seas kõige vaesemad, ja sellest, et nende arenguandmed ei ole paranenud, puhtstatistilistel põhjustel ei peeta enam EL-27 vaeseimateks piirkondadeks; soovitab võtta arvesse nimetatud piirkondade konkreetset olukorda;
Draws the attention of the Commission and the Member States to the situation of regions which, despite being the poorest in EU-15 and despite the lack of improvement in their development data, are no longer considered the poorest regions of EU-27 for purely statistical reasons; recommends that consideration be given to the specific situation of those regions;
5. on mures selle pärast, et mõnedes piirkondades on ühenduse abi halvasti suunatud, mistõttu aastaid kestnud rahastamisele vaatamata nende olukord ei parane ja ühenduse vahendid on lihtsalt ära raisatud;
Is concerned that in some regions Community assistance is poorly targeted, with the result that the situation in those regions fails to improve despite many years of funding and that Community resources are squandered;
7. soovitab vastavalt artikli 299 lõikes 2 viidatule kohaldada konkreetsete ja erimeetmete abil ELi ühtekuuluvuspoliitikat äärepoolseimatele piirkondadele; toetab ELi äärepoolseimate piirkondade abistamise strateegiat ja palub, et komisjon kiiresti tutvustaks lähemalt tema poolt välja kuulutatud tugevama partnerluse põhiolemust, eriti selles, mis puudutab äärepoolseimate piirkondade konkurentsivõime parandamist ja laiema naabruskonna tegevuskava;
Recommends that EUcohesion policy of the EU be adapted to the outermost regions as referred to in Article 299 (2) through special, specific measures;supports the strategy deployed by the EU to help its outermost regions, and calls on the Commission rapidly to give details of the substance of the ‘stronger partnership’ that it has announced, particularly with regard to improving the competitiveness of the outermost regions and its action plan for the wider neighbourhood;
9. kutsub liikmesriike ja piirkondlikke ning kohalikke omavalitsusi üles võtma edasiste regionaalarengu programmide kavandamisel nõuetekohaselt arvesse üksikute piirkondade tasakaalustatud arendamise vajadust; peab eriti oluliseks, et võetaks arvesse linnapiirkondade erivajadusi ja asjakohast linnapoliitikat, sealhulgas vaeste linnaosade eluasemepoliitikat, ning et järgitaks asjakohast maaelupoliitikat;
Calls on Member States and regional and local authorities to take due account of the need for balanced development within individual regions when planning future regional development programmes; believes it particularly important for account to be taken of the specific needs of urban areas, with an appropriate urban policy including a housing policy for 'poor neighbourhoods', and for an appropriate rural policy to be pursued;
15. rõhutab ELi ühtekuuluvuspoliitika raames tasakaalustatud arengu edendamiseks tehtava territoriaalse koostöö (piiriülene, riikidevaheline ja piirkondadevaheline koostöö) tähtsust; sellega seoses toetab eriti vaeseimaid piirkondi kaasavate piirkondlike ja valdkondlike koostöövõrgustike loomist;
Stresses the importance of territorial cooperation (cross-border, transnational and interregional) in the context of the EU's cohesion policy in order to promote balanced development; encourages in this regard the setting up of regional and sectoral cooperation networks, involving, especially the poorest regions;
22. palub komisjonil intensiivistada jõupingutusi direktiivide, juhiste ja eeskirjade muutmisel kergemini mõistetavateks, et vältida nende väärtõlgendamist ja hõlbustada programmide täitmist;
Calls on the Commission to step up its effort to make directives, rules and guidelines easier to understand, with a view to preventing misinterpretation and to facilitating programme implementation;
26. rõhutab, et mõnes ELi vaeseimatest piirkondadest on enam kui 20% suurune tööpuudus; väljendab muret tõsiasja pärast, et tööpuudus on probleem, mis mõjutab eelkõige vaeseimaid piirkondi ning püsib kõige kõrgemana naiste ja sotsiaalse tõrjutuse mõttes haavatavate vähemuste hulgas; kutsub liikmesriike üles toetama naisi tööturul ning isegi kaotama naiste ja meeste palgaerinevusi; lisaks nõuab tähelepanu pööramist mustlaste väga spetsiifilisele olukorrale, kelle jaoks pikaajaline tööpuudus on kujunenud kriitiliseks probleemiks;
Stresses that the unemployment rate in some of the poorest EU regions is higher than 20%; expresses concern at the fact that unemployment is a problem that affects the poorest regions in particular and remains higher among women and minorities exposed to social exclusion ; calls on Member States to provide support for women on the labour market and to even out pay disparities between women and men; calls furthermore for attention to be given to very specific situation of the Roma population, for which the problem of long-term unemployment is critical;
28. rõhutab, et ELi ühtekuuluvuspoliitika valdkonda kuuluvate projektide formuleerimise ja elluviimise kõigil etappidel tuleb edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust;
Stresses that equal opportunities for women and men should be promoted at all stages of the formulation and implementation of projects coming within the sphere of EU cohesion policy;
30. kutsub komisjoni üles täiustama ühtekuuluvuspoliitika hindamise süsteemi ja kavandama uusi vahendeid regionaalarengu mõõtmiseks, mis tugineksid peale SKT ka teistele näitajatele, nagu näiteks tööpuuduse tase ning muud kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad, täiustades samal ajal ostujõu pariteedi arvutamise meetodeid riiklike näitajate asemel pigem piirkondlike näitajate väljatöötamisega;
Calls on the Commission to improve the system used to assess cohesion policy, and to devise a new means of measuring regional development, based not just on GDP but also on other indicators such as unemployment rates and other quantitative and qualitative indicators, whilst improving the methodology for the calculation of Power Purchasing Parities, namely through the development of regional rather than national indicators;
ELi ühtekuuluvuspoliitika on sisenemas uude programmiperioodi.
EU cohesion policy is entering a new programming period.
See on esimene aasta finantsperspektiivi perioodil 2007–2013, mil kohaldatakse uusi ühtekuuluvuspoliitika eeskirju.
This is the first year in the 2007-2013 financial perspective period in which new cohesion policy regulations apply.
On võetud vastu strateegilised suunised ja sätestatud poliitika üldsuunad.
Strategic guidelines have been adopted and the broad lines of the policy have been laid down.
Nüüd on aeg esitada asjakohased soovitused, et muuta uus ühtekuuluvuspoliitika võimalikult tõhusaks.
Now is the time for appropriate recommendations to be put forward with a view to making the new cohesion policy as effective as possible.
Statistiliste andmete põhjal, mis näitavad ühtekuuluvuspoliitika senist mõju, ja tundes probleeme, mis takistasid mõnedel riikidel minevikus struktuurifondide kaudu rahastamisest täit kasu saada, püütakse käesoleva omaalgatusliku raportiga tagada, et ühtekuuluvuspoliitika oleks programmiperioodil 2007–2013 võimalikult tulemuslik ning et selle mõju, eelkõige ELi vaeseimates piirkondades, oleks võimalikult nähtav ja tajutav.
On the basis of statistics showing the impact that cohesion policy has already had and an awareness of the problems that prevented some countries from drawing the full benefits from structural funding in the past, this own-initiative report seeks to ensure that cohesion policy will be as effective as possible in the 2007-2013 programming period, so that its impact will be as visible and perceptible as possible, particularly in the poorest EU regions.
Eluliselt tähtis on rõhutada põhimõtteid, mille alusel liikmesriigid ja EL saaksid võtta meetmeid ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse parandamiseks vaeseimates piirkondades ja parimate võimalike tulemuste tagamiseks sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse osas nimetatud piirkondades.
It is vitally important to place the emphasis on the principles on which the Member States and the EU could base action to enhance cohesion policy's effectiveness in the poorest regions and secure the best possible results in terms of social, economic and territorial cohesion in those regions.
Lähenemiseesmärgi raamesse kuuluvate piirkondade jaoks on finantsperspektiivis aastateks 2007–2013 rahastamine juba ette nähtud ja nüüd tuleb tagada, et kõnealust rahastamist kasutataks vaeseimate piirkondade viimiseks vähemalt EL-27 keskmisele arengutasemele.
Funding has already been earmarked for regions coming under the Convergence Objective in the 2007-2013 financial perspective, and it must now be ensured that that funding is actually taken up with a view to bringing the poorest regions up to a least the EU 27 average development level.
See peaks võimaldama ELi rikkaimate ja vaeseimate piirkondade vahelist praegust suurt erinevust järkjärgult vähendada.
This should enable the disparity between the richest and poorest EU regions, which is currently enormous, to be progressively reduced.
Enamik vaeseimaid piirkondi paikneb uutes liikmesriikides, kellel puuduvad tihti olemasolevate rahaliste vahendite ärakasutamiseks vajalik haldussuutlikkus, oskused ja kogemused.
Most of the poorest regions are located in the new Member States, which often lack the administrative capacity, skills and experience required in order to make use of the funding available.
Käesolevas raportis on rida soovitusi ja märkusi, mille eesmärk on parandada struktuurifondide vahendite vastuvõtmist ja kasutamist ning saavutada nõnda vaeseimate piirkondade jätkusuutlik areng.
This report contains a number of recommendations and remarks aimed at improving the uptake and use of structural funds and thus achieving sustainable development in the poorest regions.
ELi ühtekuuluvuspoliitika peamine eesmärk on vähendada arengutaseme erinevusi piirkondade vahel; vaeseimate piirkondade kiire areng on kogu Euroopa Liidu huvides.
The main goal of EU cohesion policy is to reduce development disparities among regions; swift development of the poorest regions is in the interests of the entire Union.
Praegu kuulub ühtekuuluvuspoliitika lähenemiseesmärgi raamesse 100 vaeseimaks peetavat piirkonda, st piirkonnad, mille SKT inimese kohta on alla 75% ELi keskmisest.
Currently, 100 of what are considered to be the poorest regions – i.e. whose per capita GDP is less than 75% of the EU average – come under the cohesion policy's Convergence Objective.
Piirkondadevahelised erinevused SKT osas ühe inimese kohta on äärmiselt suured ja on EL-27s suuremad, kui olid EL-15s.
Disparities between regions in per capita GDP terms are extremely large, and are higher in the EU 27 than they were in the EU 15.
Kõnealuseid erinevusi illustreerib alljärgnev tabel 1.
These disparities are illustrated in Table 1 below.
Piirkondade SKT inimese kohta EL-27s – 2004. aasta andmed (ostujõu standardi alusel; EL-27 = 100)
Regional per capita GDP in the EU 27 – 2004 figures (in PPS, EU 27 = 100)
15 suurima SKTga piirkonda
The 15 regions with the highest GDP
15 väikseima SKTga piirkonda
The fifteen regions with the lowest GDP
Allikas: Eurostat, uudiskiri Euroindicators 23/2007 – 19. veebruar 2007
Source: Eurostat news release 23/2007 – 19 February 2007
Ülaltoodud Eurostati andmed näitavad suurt arengutaseme erinevust rikkaimate ja vaeseimate ELi piirkondade vahel, kusjuures enamik vaeseimaid piirkondi asuvad Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides, kes ühinesid Euroopa Liiduga kahe viimase laienemise ajal (2004 ja 2007).
The above figures published by Eurostat show there to be a huge development gap between the richest and poorest EU regions, with most of the poorest regions being located in central and eastern European Member States which joined the Union during the last two enlargements (2004 and 2007).
Kõnealune olukord nõuab tõsiseid meetmeid rikkaimate ja vaeseimate piirkondade vaheliste erinevuste vähendamiseks.
This situation calls for serious action to reduce the disparities between the richest and poorest regions.
Et võimaldada arengus mahajäänud, ümberkorraldusi läbitegevatel või teatud geograafiliselt, majanduslikult või sotsiaalselt ebasoodsate tingimuste all kannatavatel piirkondadel
With a view to enabling them to secure balanced development, regions lagging behind in development terms, undergoing restructuring or suffering from specific geographical, economic or social handicaps
Äärepoolseimad piirkonnad, saared, mägised alad ja hõreda asustusega piirkonnad. kindlustada tasakaalustatud areng, tuleks lisaks olemasolevatele rahalistele vahenditele anda neile tehnilist abi, et võimaldada neil tulla toime ELi ühtekuuluvuspoliitika elluviimisega kaasnevate menetlusraskustega.
Outermost regions, islands, mountain areas and thinly populated regions. should, in addition to the funding available, be given technical assistance in order to enable them to deal with the procedural difficulties surrounding the implementation of EU cohesion policy.
Ühtekuuluvuspoliitika on võimaldanud paljudel varem vaestel ELi piirkondadel jõuda rahuldavale arengutasemele.
Cohesion policy has enabled many previously poor EU regions to reach a satisfactory level of development.
Struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite abiga on kõik neli eelnevalt ühtekuuluvusriikidena tuntud riiki – Iirimaa, Kreeka, Portugal ja Hispaania – kogenud märkimisväärselt kõrget majanduskasvu.
With the assistance of structural and cohesion funding all four of what were previously known as the 'cohesion countries' (Ireland, Greece, Portugal and Spain) have experienced remarkable levels of economic growth.
Ühtekuuluvusriikide mahajäämuse vähenemine SKT osas inimese kohta ( EL=100)
Ground made up by cohesion countries in terms of per capita GDP ( EU =100)
Hispaania Portugal Kreeka Iirimaa
Spain Portugal Greece Ireland
Allikas: Catching-up in Europe: The experiences of Portugal, Spain and Greece in the Nineties (Järelejõudmine Euroopas: Portugali, Hispaania ja Kreeka 1990ndate aastate kogemused), Karl Aiginger; Wifo (Österreichisches Institut für wirtschaftsforschung) töödokumendid, nr 212, detsember 2003, lk 4.
Source: Catching-up in Europe: The experiences of Portugal , Spain and Greece in the Nineties, Karl Aiginger; Wifo (Österreichisches Institut für wirtschaftsforschung) Working Papers, No 212, December 2003, p.
SKT andmestiku üldine analüüs näitab siiski, et 1960. aastate lõpust kuni aastani 2002 tõusis Hispaania SKT 60,76%lt peaaegu 85%le ühenduse keskmisest, Portugali SKT tõusis 40%lt 69%le, Kreeka SKT 44%lt 66%le ja Iirimaa SKT 65%lt 122%le.
However, a general analysis of GDP figures shows that over the period between the 'Sixties and 2002, Spain's GDP rose from 60.76% to almost 85% of the Community average, Portugal's from 40% to 69%, Greece's from 44% to 66% and Ireland's from 65% to 122%.
Nimetatud positiivsete näidete põhjal võib oletada, et praeguse lähenemiseesmärgi alla kuuluvad liikmesriigid kasutavad omakorda ära uue ühtekuuluvuspoliitika pakutavad võimalused, eelkõige seetõttu, et ehkki nende SKT jääb ELi keskmisele alla, on nende majanduskasv ELi keskmisest märksa suurem ja näitab seega suurt arengupotentsiaali.
On the basis of these positive examples, it may be assumed that the Member States coming under the current Convergence Objective will, in their turn, take advantage of the opportunities that the new cohesion policy is offering them, particularly since, despite the fact that their GDPs are lower than the EU average, they have an economic growth rate that is well above the EU average and thus show great development potential.
SKT reaalkasv
Real GDP growth rate
SKT kasv – muutus protsentides võrreldes eelmise aastaga
GDP growth rate – percentage change over previous year
(2006., 2007. ja 2008. aasta osas on esitatud prognoosid)
(the figures for 2006, 2007 and 2008 are forecasts)
EL 25
EU 25
Nagu ilmneb tabelist 3, ilmutavad 2007. aastal ELiga ühinenud Bulgaaria ja Rumeenia eriti suurt majanduskasvu potentsiaali.
As can be seen from Table 3, the two countries which joined the EU in 2007 – Bulgaria and Romania – show a particularly high economic growth potential.
Selletäielikuks realiseerimiseks tuleb eelkõige teha nõuetekohaseid ettevalmistusi, mille alla kuulub ka tulemuslik haldamine.
If this potential is to be fully realised, proper preparations need, first and foremost, to be made, and this includes effective administration.
Statistilised andmed rahastamise kasutamise kohta esimesel kahel aastal näitavad siiski, et suurtele majanduslikele edusammudele vaatamata ei kasutanud 2004. aastal ELiga ühinenud liikmesriigid täielikult ära neile enne 2006. aastat kättesaadavaks tehtud rahalisi vahendeid, peamiselt selle tõttu, mida võib üldistatult nimetada haldussuutmatuseks.
However, the statistics for the uptake of funding over the initial two-year period show that, despite the major economic progress achieved, the Member States that joined in 2004 failed to make full use of the funds available to them up to 2006, owing mainly to what may be generally termed administrative inefficiency.
EL-10, struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamine
Structural and cohesion funding uptake in the EU 10
(mai 2004 – september 2006)
(May 2004 to September 2006)
EL 10
EU 10
Allikas: rahastamisprogrammide koostamise ja eelarve eest vastutava voliniku Dalia Grybauskaitė ettekanne 21. septembril 2006 Brüsselis.
Source: Presentation by Dalia Grybauskaitė, Commissioner with responsibility for financial programming and budget, Brussels , 21 September 2006.
On palju näiteid uute liikmesriikide kohta, kes kättesaadavaid rahalisi vahendeid ära ei kasuta.
There are a large number of examples of new Member States failing to make use of the funding available.
Vaeseimatel piirkondadel kipub olema rahaliste vahendite kasutamisega kõige suuremaid raskusi.
The poorest regions tend to experience the most difficulties in taking up funding.
Kõnealuste piirkondade ametiasutustel puuduvad tihti vajalikud oskused, kogemused või omavahendid ühtekuuluvuspoliitika keeruliste nõuetega toimetulemiseks ning seetõttu ei suuda nad taotleda vahendeid, millele neil põhimõtteliselt õigus on.
The authorities in those regions often lack the necessary skills, experience or matching funds to deal with complicated cohesion policy requirements, and are thus unable to claim the funds to which they are, in principle, entitled.