natgillin/translations-raw huggingface dataset:
17. rõhutab vajadust luua katastroofide ennetamiseks sobiv finantsraamistik (koos piisavate finantsressurssidega katastroofide ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks), mis tugevdab ja ühendab selliseid olemasolevaid vahendeid nagu ühtekuuluvuspoliitika, maaelu arengu poliitika, regionaalpoliitika, solidaarsusfond, seitsmes raamprogramm ja programmid Life+; palub selles kontekstis võtta ennetustööd arvesse 2014.–2020. aasta finantsperspektiivis; kutsub komisjoni üles hindama võimalust pakkuda välja saadavalolevate vahendite süstemaatilisem ühiskasutus, et parandada ennetusmehhanismide tulemuslikkust kogu ELis;
Stresses the need to create a suitable financial framework for disaster prevention, with adequate financial resources for preventing and combating disasters, that will strengthen and link existing instruments such as cohesion policy, rural development policy, regional policy, the Solidarity Fund, the Seventh Framework Programme and the Life+ programmes; asks that, in this context, prevention should be taken into account in the 2014-2020 Financial Perspective; calls on the European Commission to assess the possibility of proposing a more systematic pooling of available resources in order to strengthen the effectiveness of prevention mechanisms across the EU;
a) ehitusohutus- ja maakasutusalaste õigusaktide koostamine ja läbivaatamine;
a) drafting and revising building safety and land use legislation;
b) meetmed riski tekitavate olude parandamiseks: looduslike jõesängide taastamine; valgalade, märgalade ja nendega seotud ökosüsteemide taastamine ja kaitsmine; erosiooni ja settimise jälgimine voolusängides; sildade ja veetorude läbilaskevõime suurendamine; metsade puhastamine ja korrastamine; taasmetsastamine; rannajoone hoidmine ja kaitse;
b) action to remedy situations conducive to future risks: renaturalising river beds; restoring and protecting river basins, wetlands and related eco-systems; monitoring erosion and sedimentation in water courses; increasing the through-flow capacity of bridges and water pipelines; clearing up and reordering forests; reforestation; and protecting and defending the coastline;
c) teatud liiki katastroofide suhtes eriti kaitsetute asustatud alade, eelkõige linnaalade kaitsmine ja korrastamine elanike osalusel;
c) protecting and refurbishing inhabited areas, especially urban areas, that are particularly vulnerable to certain types of disasters, with the involvement of residents;
d) olemasolevate suurte infrastruktuuride ohutuse tagamine ja kontrollimine, pöörates erilist tähelepanu tammidele, kütuse torujuhtmetele, maantee- ja raudteesildadele, energia-, veevarustus-, hügieeni-, side- ja telekommunikatsiooniseadmetele;
d) maintaining and inspecting the safety of existing major infrastructures, with particular emphasis on dams, fuel pipelines, road and rail bridges, energy, water supply, sanitation, communications and telecommunications facilities;
25. kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike ennetusmeetmete alase teadlikkuse tõstmise kampaaniate edendamisel ja heade tavade omaks võtmisel, pakkudes üldsusele kõigile kodanikele hõlpsasti kättesaadavate kanalite kaudu asjakohast ja ajakohastatud teavet ja väljaõpet kindlaks tehtud riskide ning selle kohta, kuidas toimida loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud katastroofi puhul; nõuab tungivalt, et elanike koolitamise kavades pöörataks erilist tähelepanu noortele koolieast alates ja maakogukondadele; rõhutab üldsuse teadlikkuse tõstmise kontekstis ka Euroopa ühtse hädaabinumbri 112 rolli ning vajadust seda rohkem tutvustada;
Calls on the Commission to support Member States in promoting awareness-raising campaigns for prevention and in adopting best practices, providing relevant updated information and training to the general public through channels that are easily accessible to all citizens on identified risks and procedures to be adopted when faced with natural or man-made disaster situations; urges that, in training schemes for populations, particular attention be paid to young people from school age on and to rural communities; in the context of public awareness-raising, stresses also the role of the European single emergency telephone line ‘112’ and the need to make it better known;
27. juhib tähelepanu asjaolule, et pidev põud on viimastel aastatel tinginud metsatulekahjude arvu mitmekordistumise Euroopas, süvendades samal ajal arvukate piirkondade kõrbestumist;
Highlights the fact that persistent droughts have in recent years encouraged the proliferation of forest fires in Europe, at the same time worsening the desertification of a large number of regions;
31. arvestades, et metsa süütamine on keskkonnakuritegu ja et sellised kuriteod on sagenenud, palub komisjonil uurida viise, kuidas rakendada tulekahjusid põhjustavat hooletust ja tahtlikku tegevust ära hoidvaid sunnimeetmeid, ning teha nõukogule ja Euroopa Parlamendile sellekohane ettepanek;
Given that the starting of fires and the increase in their frequency are by nature environmental offences, calls on the Commission to study and propose to the Council and the European Parliament ways of implementing coercive measures which will discourage negligence and deliberate action in the starting of fires;
34. on seisukohal, et põllu- ja metsamajanduse toodangut mõjutavad ilmastikunähtused (põud, pakane, jää, rahe, metsatulekahjud, tormid, üleujutused, tugevad vihmad ja tormid), terviseriskid (kahjurite järsk levik, loomahaigused, taudid ja episootiad), metsloomade tekitatud kahjustused, inimtegevuse tulemused (kliimamuutus, reostus, happevihmad, juhuslik ja sihilik geneetiline saastamine), maalihked (linna- ja regionaalplaneerimisega seotud probleemide tõttu), tehnoloogilised ja transpordiga seotud ohud, mägipiirkondade kõrbestumine, metsatulekahjud (peamiselt puuduliku metsahoolduse ja kuritegeliku käitumise tõttu) ning jõgede saastumine (tehastest lähtuvate kemikaalide, toitainete lekkimise ja metsa külastajate hoolimatuse tõttu);
Considers that agricultural and forestry production are vulnerable to climatic phenomena such as drought, frost, ice, hail, forest fires, storms, floods, torrential rainfall and storms, to health risks such as pest infestations, animal diseases, epidemics, and epizootics, to destruction due to wild animals, and to consequences of human activities like climate change, pollution, acid rain and unintentional and deliberate genetic contamination, to landslides because of problems related to urban and regional planning, to technological and transport-related hazards, to the desertification of mountain areas and to forest fires primarily due to absence of forest maintenance and criminal behaviour, and to contamination of rivers due to chemical discharges from factories, nutrient leakage and the negligence of forest visitors;
41. rõhutab vajadust valmistada liikmesriikide tervishoiusüsteemid ette inimressursside struktuuri, hea tava ja riskiteadlikkuse seisukohast, et nad suudaksid katastroofiolukordadega toime tulla;
Stresses the need to prepare the healthcare systems of the Member States from the point of view of human resource structure, good practice and risk awareness so that they are able to cope with disaster situations;
Viimastel aastatel on Euroopa Liidu liikmesriike räsinud märkimisväärsel arvul katastroofe.
In recent years EU Member States have been buffeted by a considerable number of disasters.
Võrdluseks võib märkida, et ELi solidaarsusfondi esimese kuue aasta jooksul sai komisjon 21 riigilt 62 rahalise abi taotlust
To put this into perspective, records show that during the first six years of the EU Solidarity Fund, the Commission received 62 requests for financial support from 21 different countries
KOM (2009) 193 lõplik. .
COM(2009) 193 final. .
Ligi kolmandik neist kuuluvad suurõnnetuste kategooriasse.
Of these, roughly a third fall into the category of ‘major disasters’.
Teiste õnnetuste ulatus ei sundinud fondi vahenditest abi paluma, vaatamata sellele, et õnnetuste mõju kahju kannatanud elanikkonnale, keskkonnale ja majandusele oli märkimisväärne ja paljudel juhtudel kestev.
Other disasters did not prompt requests for use of the Fund, although their impact on the populations affected, the environment and the economy was considerable and, in many cases, lasting.
Kahju suurust on peaaegu alati raske hinnata, peamiselt arvestades inimelude kaotust.
The damage is almost always hard to gauge, in particular taking into account the loss of human life.
Igal juhul on õnnetuste majanduslik ja sotsiaalne maksumus märkimisväärne.
In any event, the economic and social costs of disasters are very significant.
Seetõttu tulebki ennetamist pidada sotsiaalselt üha olulisemaks, kuna see etapp on katastroofide haldamise tsüklis üha tähtsam.
It is against this backdrop that prevention should increase in social importance, becoming an increasingly important stage in disaster management.
Kuna tõsi on, et liikmesriigid on oma kodanike kaitse ja õnnetuste ennetamise eest esmased ja põhivastutajad, on igati õigustatud suurendada ennetamisalast koostööd, parandada jõudude koordineerimist ning tugevdada solidaarsust ja üksteise abistamist.
Although Member States are primarily and chiefly responsible for the protection of their citizens and for disaster prevention, heightened cooperation in the area of prevention is fully justified, as are improved coordination of efforts, enhanced solidarity and mutual assistance.
Selle soovi täitumist silmas pidades tehakse ettepanek katastroofide haldamise tsükli, ruumiplaneerimise ning riskide kaardistamise ja ohjamise eest vastutust kandvate riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimude koostööks.
With a view to achieving this aspiration, cooperation between national, regional and local authorities with responsibilities for disaster management, spatial planning and risk mapping and management is proposed.
Soovitav on sellise võrgu loomine, mis oleks kogemuste vahetamise ja ennetusmeetmete jagamise foorum, kus saavad mingil kujul või viisil osaleda selles valdkonnas tegutsevad ühiskondlikud organisatsioonid.
The creation of a network that would constitute a forum for exchanging experiences and prevention measures, which would also allow social organisations working in this area to participate in some shape or form, seems desirable.
Rõhutatakse piirkondlike ja kohalike omavalitsuste rolli tähtsust, kuna nad tunnevad põhjalikult kohalikke eripärasid ja tingimusi.
The importance of the role of regional and local authorities, owing to their detailed knowledge of local characteristics and conditions, should be highlighted.
Sellised tegurid nagu intensiivne maakasutus, tööstuse ja linnade juhuslik kasv, maapiirkondade hülgamine, kõrbestumine, äärmuslike ilmastikunähtuste esinemise sagenemine muudavad liikmesriigid ja eelkõige lähenemispiirkonnad nii loodusõnnetuste kui ka inimtegevusest tingitud katastroofide suhtes kaitsetumaks.
Factors such as, inter alia, intensive land use, haphazard industrial and urban growth, abandonment of the countryside, desertification, increasingly frequent extreme weather events make Member States, and convergence regions in particular, more vulnerable to disasters, both natural and man-made.
Üleüldine kaitsetus on aga eriti tuntav lähenemispiirkondades.
Such vulnerability is widespread but is even more acute for convergence regions.
Seetõttu on oluline vaadelda ennetamist valdkondi läbivas perspektiivis, kaasates selle valdkondlikesse poliitikameetmetesse, mis on olulised tasakaalustatud maakasutuse ning majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamiseks harmoonias loodusega.
Hence the importance of viewing prevention from a cross-cutting perspective, incorporating it in the relevant sectoral policies to promote balanced land occupation and cohesive economic and social development that is in tune with nature.
Samas tuleb tunnistada, et mõned nendest valdkondlikest poliitikameetmetest (nt ÜPP) on teatud piirkondade ja nende elanike jaoks riski suurendanud, mistõttu tuleb poliitikat vastavalt korrigeerida.
Furthermore, it must be recognised that some of these sectoral policies (e.g. CAP) have led to increased exposure to risk for certain regions and for their inhabitants, which is why corrective action needs to be taken.
Samuti on oluline meeles pidada, et õnnetused kahjustavad tavaliselt rohkem neid, kellel on vähem ressursse selleks, et kaitsta ennast, oma peret ja oma vara.
It is also important to bear in mind that disasters tend to affect most those who have the fewest resources to protect themselves, their families and their assets.
Peetakse asjakohaseks ja vajalikuks luua ELi tasandil loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamiseks sobiv finantsraamistik.
The creation of a suitable financial framework at EU level for the prevention of natural and man-made disasters is thus considered relevant and necessary.
See tugevdaks ja ühendaks olemasolevaid vahendeid, muu hulgas kaasa arvatud ühtekuuluvuspoliitika, regionaalpoliitika ja maaelu arengu poliitika valdkonnas.
This would back up and link existing instruments, including those in the cohesion policy, regional policy and rural development policy areas, among others.
EL peab rahaliselt toetama esmajärjekorras ennetusmeetmete kogumit, mille liikmesriigid peavad rakendama üldjuhul riski tekitavate olude parandamiseks, asustatud alade kaitsmiseks, suurte infrastruktuuride ohutuse järelevalveks ning ehitusohutus- ja maakasutusalaste õigusaktide koostamiseks ja läbivaatamiseks.
EU funding should favour a series of prevention measures to be implemented by Member States that are generally aimed at correcting situations potentially conducive to risks, protecting inhabited areas, monitoring the safety of major infrastructures and drafting and reviewing building safety and land use legislation.
Ühtlasi peetakse vajalikuks parandada katastroofide ennetamise kaasamist ELi-poolse rahastamise riiklike rakenduskavade koostamisse, ja et komisjon toetaks liikmesriikide rakenduskavade täiustamist selles valdkonnas vastavalt liikmesriikide tuvastatud vajadustele.
Moreover, improving the inclusion of disaster prevention in national operational programming of EU funding is considered necessary, and the Commission should support the need to reformulate the operational programmes identified by Member States in this area.
Tuleb tunnistada ja nõuetekohaselt arvesse võtta vähese asustusega piirkondade ja äärepoolseimate piirkondade looduslikke eripärasid ja piiranguid.
The characteristics and natural constraints of sparsely populated regions and outermost regions should be acknowledged and taken into due account.
Liikmesriikide jaoks on otsustava tähtsusega katastroofide ennetamise ja ohjamise alase teadus- ja arendusvõime suurendamine.
It is vitally important for Member States to enhance their research and development (R&D) capacity in the area of disaster prevention and management.
See on samuti valdkond, kus saab ja on soovitav suurendada liikmesriikide vahelist kooskõlastamist ja koostööd, eriti nendes liikmesriikides, kus esinevad sarnased riskid.
This is also an area where it is both possible and desirable to step up coordination and cooperation between Member States, especially those facing similar risks.
Soovitatakse seda vajadust nõuetekohaselt arvesse võtta ja piisavalt rahastada.
It is recommended that due account be taken of this need and for it to be adequately funded.
Ühtlasi peetakse selles valdkonnas oluliseks varajase hoiatamise süsteemide tugevdamist liikmesriikides ning eri varajase hoiatamise süsteemide vaheliste ühenduste loomist ja tugevdamist, samuti on vaja uurida ja arendada kohandumismeetmeid nii linna- kui ka maapiirkondade tasandil, arvestades äärmuslike ilmastikunähtuste esinemise sagenemist.
Also in the same area, strengthening early warning systems in Member States and forging and consolidating links between the various early warning systems is seen as fundamental, as is studying and developing adaptation measures at urban and rural level, given the increased frequency of extreme weather events.
Ühenduse lähenemisviisis katastroofide ennetamisele peab põhimureks olema vähendada piirkondade ja liikmesriikide ebavõrdsust selles valdkonnas, eelkõige aidates parandada ennetustööd suure katastroofiriskiga ja väiksema majandusvõimega piirkondades ja liikmesriikides.
A Community approach on disaster prevention should make reducing the disparities between regions and Member States in this area a central focus, in particular by helping to improve prevention in regions and Member States that are highly vulnerable to risk and have fewer economic means.
On selge, et teatud liiki loodusõnnetused võivad korduda, eriti lähenemispiirkondades.
It is clear that some types of natural disasters have a tendency to recur, especially in convergence regions.
Euroopa Parlamendi varasemate resolutsioonide jätkuks tehakse ettepanek luua Euroopa põuavaatlussüsteem, samuti rakendada erialgatus metsakaitse ja tulekahjude ärahoidmise alal.
Following on from previous European Parliament resolutions, it is proposed that a European Drought Observatory should be created, together with a specific initiative in the area of forest protection and fire prevention.
komisjoni teatise „Ühenduse lähenemisviis loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamisele” kohta
on the Commission communication: A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters
Arvamuse koostaja: Viktor Uspaskich
Rapporteur: Viktor Uspaskich
Üldiselt ei ole nende materiaalsed vahendid ega inimressursid, teadmised ega rahalised vahendid piisavad loodusõnnetustega toimetulekuks üksnes riigi ja/või piirkonnatasandil, vaid loodusõnnetused nõuavad tõhusat ja solidaarset reageerimist Euroopa tasandil;
Stresses that it is the regions and local communities that bear the brunt of natural disasters and that, generally speaking, neither their material and human resources nor their know‑how or financial resources are sufficient to cope with these disasters under a purely national and/or regional approach, and that these disasters call for an effective European‑level solidarity‑based response;
6. rõhutab, et üldsuse teadlikkuse suurendamine ja teavitamismeetmed nii katastroofide ennetamise kui ka üldsuse reageerimise kohta kriisi ajal ja pärast seda võib elusid päästa; kutsub seetõttu komisjoni üles arendama kodanikukaitse mehhanismi hindamist ja kodanikukaitse programmi raames toimuvat koolitust ning koostama ühenduse suunised erinevate võimalike õnnetuste puhul; rõhutab samuti vajadust teavitada inimesi rohkem Euroopa ühtsest hädaabinumbrist 112;
Emphasises the importance of public awareness-raising and information measures both in terms of disaster prevention and the public’s response during and after the crisis as essential for life-saving purposes; calls, therefore, on the Commission to develop the evaluation of the Civil Protection Mechanism and training within the framework of the Civil Protection Programme and prepare Community guidelines for the various possible calamities; stresses also the need for further information relating to the European single emergency telephone line ‘112’;
8. toetab minevikus kõnealuses valdkonnas ühenduse INTERREG algatuse raames rakendatud projektidest saadud väärtuslike kogemuste ärakasutamist ning leiab, et Euroopa territoriaaleesmärgi pakutavate võimaluste kasutamine tulevikus on olulise tähtsusega; seoses sellega on veendunud, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus võib olla oluline vahend valitsustevahelise, piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö tugevdamiseks, isegi ELi mittekuuluvate riikidega, ning pakkuda kindlat raamistikku katastroofide ennetamise valdkonnas tehnoloogilise oskusteabe ja parimate tavade vahetamiseks ja edastamiseks ning ühiste andmebaaside ja varajase hoiatamise süsteemide loomiseks rühmituse liikmete vahel;
Advocates making use of the valuable experience acquired in this field through projects implemented in the past under the Community’s INTERREG Initiative and considers that further exploitation of the opportunities offered in the context of the European Territorial Objective is of crucial importance; believes in this connection that the European Grouping of Territorial Cooperation (EGTC) can constitute an important instrument for further strengthening intergovernmental, cross-border and interregional cooperation, even with countries which are not EU Member States, and a stable framework for the exchange and transfer of technological know-how and best practices in the field of disaster prevention and for setting up joint databases and early warning systems among its members;
14. nõuab tungivalt, et komisjon ei unustaks oma prioriteetide hulgas kliimamuutuse vastu võitlemisel, et metsade parem majandamine ja säilitamine on olulise tähtsusega; leiab, et tõeline metsanduspoliitika aitaks oluliselt kaasa mitte ainult kliimamuutuse vastu võitlemisele, vaid ka loodusõnnetuste ennetamisele;
Urges the Commission not to forget that better management and conservation of woodlands is one of its key priorities in the area of combating climate change; considers that the provision of a genuine forestry policy would make a major contribution not just to combating climate change but also to preventing natural disasters;
16. on arvamusel, et järgmistel programmiperioodidel peaks infrastruktuuri rahastamisele struktuurifondidest eelnema selliste erimeetmete rakendamine, mis vastaks katastroofide ennetamise standarditele;
Takes the view that the funding of infrastructure under the Structural Funds in the next programming periods must be bound to prior implementation of specific measures in keeping with disaster prevention standards;
François Alfonsi, Charalampos Angourakis, Jean-Paul Besset, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, John Bufton, Alain Cadec, Salvatore Caronna, Ricardo Cortés Lastra, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Danuta Maria Hübner, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Petru Constantin Luhan, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Monika Smolková, Nuno Teixeira, Michael Theurer, Michail Tremopoulos, Viktor Uspaskich, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal, Hermann Winkler, Joachim Zeller
François Alfonsi, Charalampos Angourakis, Jean-Paul Besset, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, John Bufton, Alain Cadec, Salvatore Caronna, Ricardo Cortés Lastra, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Danuta Maria Hübner, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Petru Constantin Luhan, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Monika Smolková, Nuno Teixeira, Michael Theurer, Michail Tremopoulos, Viktor Uspaskich, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal, Hermann Winkler, Joachim Zeller
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonile
for the Committee on Environment, Public Health and Food Safety
Arvamuse koostaja: Maria do Céu Patrão Neves
Rapporteur: Maria do Céu Patrão Neves
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on the Committee on Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
KOM(2009)0082 . ; toetab seisukohta, et katastroofide ennetamist tuleb käsitleda koos sekkumisega; kinnitab Euroopa Parlamendi varasemat tööd
COM(2009)0082 . ; supports the view that disaster prevention is inseparable from intervention; reaffirms Parliament's previous work