natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selles olukorras osutub toetus ja julgustus perekonnalt oluliseks sotsiaalseks vahendiks.
In this situation support and encouragement from the family turns out to be an important social resource.
Seega on inseneriteaduses ja teistes teadusharudes õppivate naisüliõpilaste ühel vanemal tihti ühte nimetatud distsipliinidest kuuluv elukutse.
Thus, female students in engineering and other branches of science often have at least one parent with a profession in one of these disciplines.
See osutab ka sellele, kui tähtis on eeskuju –meestekeskses uurimisvaldkonnas töötav naine.
This also points to the importance of having a female role model working in a male-centred profession or field of study.
Hoolimata naiste üha laienevast juurdepääsust kõrgharidusele ja naissoost ülikoolilõpetajate üha suurenevast osakaalust inseneriteaduses ja teistes tehnikateaduse harudes, on enamikus riikides vähenenud horisontaalne sooline vahetegemine üllatavalt vähe.
Despite the expanding access for women to higher education and the growing proportion of female graduates in engineering and other branches of technical sciences, horizontal gender segregation has declined surprisingly little in most countries.
Vertikaalne eraldamine (klaaslagi) või „kleepuv põrand” naiste jaoks, kes püüavad liikuda edasi kõrgematele ametikohtadele, on dokumenteeritud ja mõjutab kõiki töövaldkondi, isegi neid, kus domineerivad naised.
The existence of a “glass ceiling” or “sticky floor” for women trying to progress to senior positions is well documented and affects all occupational sectors, even those which are dominated by women.
Naiste puudumine juhtivatelt ametikohtadelt on teadus- ja tehnoloogiaalaste ametite puhul teravam kui teistes valdkondades.
The absence of women in leadership positions is more acute in science and technology occupations than in other fields.
Kõrgeimad ametikohad teadusasutustes moodustavad 15% (2003) korraliste professorite ja samaväärsetest ametikohtadest ning see kujutab endast võrreldes 1999. aastaga suurenemist kahe protsendipunkti võrra.
At the highest positions in academia women make up 15% (2003) of full professors and equivalent and this is an increase of two percentage points compared to 1999.
Andmed naiste osakaalu kohta teadusnõukogudes näitavad riikidevahelist suurt erinevust.
Data on the share of women on scientific boards show large difference between countries.
Põhjamaadel on see tase 50% lähedal, kuid enamikus riikides ei ole võrdsust saavutatud ja naiste osakaal on mitme uue liikmesriigi puhul alla 10%.
The Nordic counties show levels close to 50%, but in a majority of countries parity has not been reached and the percentage is below 10% for several of the new member states.
Rahvusvaheline suundumus, kui arutatakse naiste ja meeste ebavõrdsust ja hierarhiat teadusasutustes, osutab teaduskarjääri struktuurile doktorandist kuni professorini.
The international trend in discussing gender gap and hierarchy at research institutions points to a “pipeline” structure from PhD student to professor.
Enamik teadlasi alustab doktorandina, jätkab doktoriõppejärgse teadurina, teaduri või assistendina, ja edutatakse siis dotsendiks ning mõnest saab korraline professor, nagu on näha joonisel 3.1.
Most researchers start as PhD students, proceed as post-docs, researchers or assistant professors, and are then promoted to associate professor with some ultimately becoming full professors, as seen in Figure 3.1.
Kui naiste osakaal ametitasandite lõikes erineb, eeldatakse, et toru „lekib”, st naisteadlased lahkuvad teadusest, kuna neid ei edutata.
If the share of women differs from one level to the next, it is assumed that the pipeline “leaks”, i.e. female researchers leave the pipeline because they are not promoted.
Kui teadlased liiguvad oma ametialases karjääris edasi, edutatakse neid tõenäoliselt kõrgemale ametikohale.
As scientists advance in their professional career, they are more likely to be promoted to the higher categories.
Mida rohkem aastaid kulub, seda suurem on ametikõrgenduse saamise võimalus.
The more years spent, the higher the probability of being promoted.
Tundub siiski, et naiste puhul on edutamine aeglasem kui meeste puhul: statistiliselt on sugudevahelised erinevused märkimisväärsed.
However, promotion seems to be slower for women than for men: inter-gender differences are statistically significant.
Ainuüksi naiste hilisem minek teadusesse ei saa selgitada naiste vähest esinemist riiklike teadus- ja tehnoloogiaasutuste kõrgematel ametikohtadel, kuna sama pika teaduskarjääri korral on naiste edutamine aeglasem kui meeste puhul.
The later entrance of women into science cannot by itself explain the low presence of women in the upper categories at CSIC, since for a similar length of scientific career, women show slower promotion than men.
Andmed viitavad sellele, et erinevus tööviljakuses võib aidata selgitada naiste vähesemat edutamist mõnes valdkonnas (materjaliteadus, bioloogia/biomeditsiin, füüsika), kuid teistes valdkondades see paika ei pea.
Data suggest that differences in productivity might contribute to explaining the lower promotion of women in some areas (materials science, biology/biomedicine, physics), but this is not the case in others.
Erinevused isikuomadustes, sotsiaalsetes tegurites ja vahenditele juurdepääsus on olnud argumendid, mis selgitavad erinevusi tööviljakuses ja soolist ebavõrdust teaduses.
Differences in personal characteristics, social factors and access to resources have been arguments to explain differences in productivity and gender inequality in science.
Soolise vahetegemise organisatsiooniliste ja institutsionaalsete tegurite hulka kuuluvad ebavõrdusmehhanismid, mis toimivad selliste asutuste tasandil nagu ettevõtted, uurimisinstituudid ja teadusuuringuid rahastavad asutused.
Organizational and institutional factors of gender segregation include inequality mechanisms operating at the level of establishments such as firms, research institutes, or research funding institutions.
Olulised institutsionaalsed mehhanismid, mis mõjutavad soolist vahetegemist, on töölevõtuprotsess, edutamistavad, otsustamis- ja hindamisprotsessid ning soolisel jaotusel põhinev töökohakultuur.
Important institutional mechanisms affecting gender segregation are the recruitment processes, the promotion practices, the decision making and evaluation processes, and the presence of gendered workplace cultures.
Töölevõtuprotsessi on siiani uuritud harva, peamiselt raskuste tõttu asjaomastele institutsioonilistele andmetele juurdepääsul.
Recruiting and hiring processes are still rarely studied, mainly due to difficulties in accessing the relevant institutional data.
Sooline vahetegemine töölevõtuprotsessis väljendub mitmes järjestikuses etapis: viis, kuidas võimalikke taotlejaid teavitatakse ja kuidas ametikoht neid ahvatleb, seejärel intervjuu, tööpakkumise vastuvõtmine ja vastuvõetud pakkumise kvaliteet, st algpalk ja pakutavad soodustused.
Gender segregation in recruitment and hiring processes play out in a number of consecutive stages: the way how potential applicants are informed and attracted to positions, then the interview, the receipt of a job offer, and the quality of the received offer, i.e. the starting salary and benefits offered.
Iga nimetatud etappi mõjutab meeste ja naiste erinev kohtlemine ning töölevõtuotsust võivad mõjutada soolised stereotüübid või sama soo eelistused.
Each of these stages may be influenced by differential treatment of men and women, and hiring decisions can be affected by gender stereotypes or by same gender preferences.
Rolli, mida edutamis- ja hindamistavad soolise vahetegemise tekitamisel mängivad, on dokumenteeritud isegi vähem kui töölevõtutavasid.
The role that promotion and evaluation practices play in generating gender segregation is even less documented than that of recruitment practices.
Rahastamise edukuse määrade osas puudub statistiliselt märkimisväärne erinevus, kuid sellegipoolest tulevad mehed toime veidi paremini kui naised, ja arvestatavad erinevused esinevad teatavates valdkondades mõnes riigis.
As regards the funding success rates, there is no statistically significant difference, still as a rule men fare slightly better than women, and considerable gaps occur in particular fields in some counties.
See-eest on palju piiravam tegur naiste esitatavate avalduste väga väike arv – näiteks inseneriteaduses.
Instead, the very low number of applications submitted by women in, for example, engineering, is a much more limiting factor.
Lõpetuseks, et tuua näide soolisel jaotusel põhinevast töökohakultuurist: selleks, et sind võetaks kui inseneri, tuleb välja näha nagu insener, rääkida nagu insener ja tegutseda nagu insener.
Finally, to give an example of gendered workplace cultures: ‘To be taken as an engineer is to look like an engineer, talk like an engineer, and act as an engineer.
Enamikus töökohtades tähendab see väljanägemist, rääkimist ja tegutsemist nagu mees”
In most workplaces this means looking, talking, and acting male’
J.G Robinson ja J.S. McIlwee, „Men, Women, and the Culture of Engineering”,
Robinson, J.G. and J.S. McIlwee (1991), ‘Men, Women, and the Culture of Engineering’,
Tulemused nõuavad mitmeid soovitusi naiste osakaalu tõstmiseks teaduses ja tehnoloogias nende karjääri jooksul, muu hulgas:
The results demand a number of recommendations to enhance the rate of women in science and technology throughout their careers, among others:
– selliste tegevuste julgustamine, millega edendatakse naiste teaduskarjääri;
– intensification of activities to promote female scientific careers.
– soolise süvalaiendamise kindlustamine ELi ja riigisisestes programmides;
– assurance of implementing gender mainstreaming in the EU and national programmes.
– naisteadlaste ja meesteadlaste teaduskarjääri võimaluste arendamine akadeemilises uurimisvaldkonnas ja muus uurimisvaldkonnas kui akadeemiline valdkond;
– development of scientific career opportunities for female and male researchers across the academic and non-academic research field.
– uurimiskeskuste jaoks teadusharudeülese inimressursside arendusprogrammi kehtestamine;
– installation of a cross-disciplinary human resource development programme for research centres.
– täiustatud programmide pakkumine juhtivatele ametikohtadele teadusvaldkonnas, näiteks teadusharude- ja kultuuridevaheline suhtlemine, sooline pädevus, juhtimisoskused teaduses ja õpetamisel/juhendamisel, juhendamispädevus jne.
– provision of advanced programmes for leading scientific positions, for instance: interdisciplinary and intercultural communication, gender competence, management skills in science and coaching/supervising, mentoring competence, etc.
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Women's Rights and Gender Equality, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. on siiski seisukohal, et rohkem on vaja ära teha, et suurendada naiste osakaalu juhtpositsioonidel (nt teadusnõukogudes ja hindamiskomisjonides) ning kõigis teadusvaldkondades, kaasa arvatud teadusuuringud, töölevõtmine, koolitus, haridus, infotehnoloogia, inseneriteadus, kaubandus, kommunikatsioon, suhtekorraldus, reklaam ja töösuhted, pakkudes naistele uuenduslikke paindliku tööaja vorme, mis võimaldavad neil pärast emakssaamist töötamist jätkata;
Considers, however, that more efforts are needed in order to increase women’s participation in top positions (on scientific boards and evaluation committees, for example) and in all areas of science including research, recruitment, training, education, information technology, engineering, commerce, communications, public relations, advertising and industrial relations, by providing innovative forms of flexible working time for women that will allow them to continue working after becoming mothers;
5. on seisukohal, et naisteadlaste võrgustikud on oluline vahend, et kaasata rohkem naisi teadus- ja tehnoloogiavaldkondadesse ning toetada nende tõusmist vastutusrikastele ametikohtadele; kutsub sel eesmärgil komisjoni ja liikmesriike üles looma Euroopa, riigi ja piirkondliku tasandi võrgustikke ning toetama juba olemasolevaid, näiteks Euroopa naisteadlaste platvormi;
Considers that networks of women scientists are an essential instrument for attracting a larger number of women to scientific and technological fields and promoting them in posts of responsibility; to this end, calls on the Commission and the Member States to set up networks at European, national and regional level and to support those that already exist, such as the European Platform of Women Scientists;
7. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et teaduse ja tehnoloogia ajalugu käsitlevatest väljaannetest ei jäetaks välja naiste panust – mitte üksnes sellepärast, et see oleks selge diskrimineerimise juhtum, vaid ka seetõttu, et rollieeskujude puudumine raskendaks püüdlusi tõsta naiste arvu nendes valdkondades;
Calls on the Commission and the Member States to take appropriate measures to ensure that the contribution of women is not excluded from publications on the history of science and technology, not just because this would be a clear case of discrimination, but also because the absence of role models makes it hard to encourage a greater number of women to enter such fields;
11. kutsub komisjoni üles tagama, et teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi konkursikutsete alusel esitatud projektides hinnataks positiivselt meeste ja naiste tasakaalustatud arvu taotluse esitanud teadusrühmas; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid oma riiklikes ja piirkondlikes programmides sama korra;
Calls on the Commission to ensure that, in projects submitted in response to calls for proposals under the Seventh Framework Programme for research, technical development and demonstration activities, balanced numbers of men and women in the applicant scientific group should be assessed positively; urges the Member States to make the same arrangements in their national and regional programmes;
15. palub liikmesriikidel analüüsida ülikoolides ja haridusasutustes kõrgetel ametikohtadel olevate naiste väikese osakaalu (ELis keskmiselt 15%) põhjuseid, tegemist on olukorraga, mis tõsiselt vähendab naiste mõju otsuste tegemisele teadustöös, vaatamata tõsiasjale, et 43% ELis antavatest doktorikraadidest on antud naistele;
Calls on the Member States to analyse the factors underlying the low proportion of women (15 % on average in the EU) in senior posts in universities and educational authorities, a state of affairs that seriously reduces their influence over decision-making in research, despite the fact that 43 % of the doctorates awarded in the EU were awarded to women.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) seoses puuvilla toetuskavaga
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1782/2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers, as regards the support scheme for cotton
Euroopa Parlame nt ,
The European Parliament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2007)0701 );
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0701 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0447/2007 );
– having regard to Article 37(2), third subparagraph of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0447/2007 ),
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust ( A6‑0166/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0166/2008 ),
(2) Euroopa Kohtu 7. septembri 2006. aasta otsusega kohtuasjas C–310/04 tühistati määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10A. peatükk proportsionaalsuse põhimõtte rikkumise tõttu, osutades eelkõige asjaolule, et „nõukogu, kes võttis vastu määruse nr 864/2004, ei [olnud] Euroopa Kohtule tõendanud, et selle määrusega kehtestatud uus puuvilla abisüsteem on kehtestatud talle kuuluva kaalutlusõiguse raames, mis eeldab kõigi käesolevas kohtuasjas tähtsust omavate elementide ja asjaolude arvesse võtmist, sh tuleb arvestada kõiki puuvilla kasvatamisega seotud palgakulusid ja toorpuuvillatehaste majanduslikku jätkusuutlikkust, mis on selle põllukultuuri kasvatamise kasumlikkuse hindamiseks vajalik“ ning et kohtul ei olnud võimalik „välja selgitada, kas ühenduse seadusandjal oli [olnud] võimalik talle selles valdkonnas kuuluva ulatusliku kaalutlusõiguse piire ületamata jõuda järeldusele, et puuvilla eritoetuse määramine 35 %-le varasema abisüsteemis raames saadaval olnud toetustest on piisav, et tagada määruse nr 864/2004 viiendas põhjenduses esitatud ja algselt protokolli nr 4 teises lõikes toodud eesmärgi täitmine, milleks on tagada selle k ultuuri kasvatamise kasumlikkus ja seega selle jätkuv kasvatamine“.
(2) By judgement of the Court of Justice of the European Communities of 7 September 2006 in case C‑310/04 Chapter 10a of Title IV of Regulation (EC) No 1782/2003 was annulled for breach of the principle of proportionality, in particular with reference to the circumstance that "the Council, the author of Regulation (EC) No 864/2004, [had] not shown before the Court that in adopting the new cotton support scheme established by that regulation it actually exercised its discretion, involving the taking into consideration of all the relevant factors and circumstances of the case, including all the labour costs linked to cotton growing and the viability of the ginning undertakings, which it was necessary to take into account for assessing the profitability of that crop" and that the Court had not been enabled "to ascertain whether the Community legislature [had been] able, without exceeding the bounds of the broad discretion it enjoys in the matter, to reach the conclusion that fixing the amount of the specific aid for cotton at 35% of the total existing aid under the previous support scheme would suffice to guarantee the objective set out in recital 5 in the preamble to Regulation (EC) No 864/2004", namely to ensure the profitability and hence the continuation of that crop, an objective reflecting that laid down in paragraph 2 of Protocol No 4.
Samuti mõistis kohus, et nimetatud määrust kohaldatakse jätkuvalt kuni uue määruse vastuvõtmiseni, mis peab toimuma mõistliku aja jooksul.
The Court also ordered that the effects of the annulment be suspended until the adoption, within a reasonable time, of a new regulation .
(2) Euroopa Kohtu 7. septembri 2006. aasta otsusega kohtuasjas C–310/04 tühistati määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10A. peatükk proportsionaalsuse põhimõtte rikkumise tõttu, osutades eelkõige asjaolule, et „nõukogu, kes võttis vastu määruse nr 864/2004, ei [olnud] Euroopa Kohtule tõendanud, et selle määrusega kehtestatud uus puuvilla abisüsteem on kehtestatud talle kuuluva kaalutlusõiguse raames, mis eeldab kõigi käesolevas kohtuasjas tähtsust omavate elementide ja asjaolude arvesse võtmist, sh tuleb arvestada kõiki puuvilla kasvatamisega seotud palgakulusid ja toorpuuvillatehaste majanduslikku jätkusuutlikkust, mis on selle põllukultuuri kasvatamise kasumlikkuse hindamiseks vajalik“ ning et kohtul ei olnud võimalik „välja selgitada, kas ühenduse seadusandjal oli [olnud] võimalik talle selles valdkonnas kuuluva ulatusliku kaalutlusõiguse piire ületamata jõuda järeldusele, et puuvilla eritoetuse määramine 35 %-le varasema abisüsteemis raames saadaval olnud toetustest on piisav, et tagada määruse nr 864/2004 viiendas põhjenduses esitatud ja algselt protokolli nr 4 teises lõikes toodud eesmärgi täitmine, milleks on, et puuvilla eritoetuse summa arvutamisel tagataks majandustingimused, mis võimaldavad jätkata tegevust sellele põllukultuurile sobivates piirkondades ning vältida nimetatud põllukultuuri asendam ist teistega .
(2) By judgement of the Court of Justice of the European Communities of 7 September 2006 in case C‑310/04 Chapter 10a of Title IV of Regulation (EC) No 1782/2003 was annulled for breach of the principle of proportionality, in particular with reference to the circumstance that "the Council, the author of Regulation (EC) No 864/2004, [had] not shown before the Court that in adopting the new cotton support scheme established by that regulation it actually exercised its discretion, involving the taking into consideration of all the relevant factors and circumstances of the case, including all the labour costs linked to cotton growing and the viability of the ginning undertakings, which it was necessary to take into account for assessing the profitability of that crop" and that the Court had not been enabled "to ascertain whether the Community legislature [had been] able, without exceeding the bounds of the broad discretion it enjoys in the matter, to reach the conclusion that fixing the amount of the specific aid for cotton at 35% of the total existing aid under the previous support scheme would suffice to guarantee the objective set out in recital 5 in the preamble to Regulation (EC) No 864/2004", namely to ensure that the amount of the specific aid for cotton is calculated in such a way as to create economic conditions which will enable cotton-growing to continue in the regions suited to that crop and prevent the replacement of cotton by other crops .
Por tanto, los instrumentos propuestos (65% de ayuda desacoplada y 35% acoplad a) no garantizan que se evite su sustitución por otros cultivos, que es el objetivo de este régimen de ayudas No se trata, de mantener cualquier nivel de ayuda especifica, sino aquel que permita mantener la superficie en cultivo.
Por tanto, los instrumentos propuestos (65% de ayuda desacoplada y 35% acoplada) no garantizan que se evite su sustitución por otros cultivos, que es el objetivo de este régimen de ayudas No se trata, de mantener cualquier nivel de ayuda especifica, sino aquel que permita mantener la superficie en cultivo.
(3) Põllukultuurist sõltuva puuvillatoetuse uus süsteem tuleb vastu võtta kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas C‑310/04.
(3) A new scheme of specific payment for cotton needs to be adopted in conformity with the Court's judgement in case C‑310/04.
(3) Põllukultuurist sõltuva puuvillatoetuse uus süsteem tuleb vastu võtta kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas C 310/04 nii, et see tagaks määruse (EÜ) nr 864/2004 põhjenduses 5 sõnastatud eesmärgi kohaselt vastavalt kohtuotsuses antud tõlgendusele tulususe, mis võimaldab jätkata puuvilla kasvatamist jätkusuutlikul viisil .
(3) A new scheme of specific payment for cotton needs to be adopted in conformity with the Court's judgement in case C‑310/04 – a scheme which, pursuant to the description given in the Court’s judgment and to the objective formulated in recital 5 of Regulation No 864/2004, should lead to profitability which will enable cotton-growing to continue on a sustainable basis .
Uues määruse ettepanekus tuleks rõhutada vajadust tagada puuvillakasvatuse elujõulisus ja jätkusuutlikkus.
Emphasis is once more placed on the need for the new proposal for a Regulation to ensure that cotton-growing is viable and sustainable.
(3 a) Puuvilla kasvatatakse peamiselt piirkondades, mille sisemajanduse kogutoodang on Euroopa Liidu madalaimate hulgas ja kus majandus on põllumajandusega tihedalt seotud.
(3a) Cotton is grown mainly in regions whose gross domestic product is amongst the lowest in the Union and whose economy is closely linked to agriculture.