natgillin/translations-raw huggingface dataset:
31. palub komisjonil Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse vahendi eripärast tulenevalt viia nimetatud vahend komisjoni regionaalarengu peadirektoraadi juhtimise alla, arvestades seejuures välissuhete aspekti; märgib, et Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse vahend ei anna praegusel kujul piisavalt lähtekohti piiriülese koostöö erijoonte arvestamiseks; on arvamusel, et selle üleviimist välissuhete peadirektoraadi juhtimise alt tuleks kaaluda vähemalt neil juhtudel, kus koostööd rahastavad ka välispiiril tehtavas koostöös osalevad kolmandad riigid;
Calls on the Commission, in view of the special nature of the European Neighbourhood and Partnership Instrument, to transfer responsibility for managing it to the Commission’s DG Regional Development, albeit taking into account external relations aspects; notes that, in its present form, ENPI does not provide an adequate basis for taking account of the specific features of cross-border cooperation; believes that consideration should be given to separating it from the administration of external relations at least in those cases in which third countries participating in external border cooperation also fund the cooperation;
Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKR) loomise lihtsustamine
Facilitating the establishment of European Groupings of Territorial Cooperation (EGTCs)
– selgitada ETKRide staatust liikmesriikide õigussüsteemides, lähtuvalt asjakohase õigusliku ühtlustamise huvidest;
– clarifying the status of EGTC under the legal systems of the Member States in order to achieve an appropriate legal alignment in this respect,
– lubada luua ETKRe liikmesriigis ja kolmandas riigis asuvate sidusrühmade vahel;
– allowing EGTCs to be established by stakeholders based in a Member State and in a third country,
– sõnastada ümber artikli 4 lõige 3, et ETKRide asutamise avalduste läbivaatamise kolme kuu pikkust tähtaega järgitaks rangelt;
– redrafting Article 4(3) to ensure stricter compliance with the three-month deadline for the processing of applications to set up an EGTC,
– lihtsustada töötajaid reguleerivat õigust;
– simplifying the laws governing staffing,
– tagada, et koostööalaste projektide ja programmide rakendamiseks ei ole maksustamise kord ETKRide suhtes ebasoodsam kui teiste õiguslike seisundite suhtes;
– ensuring that the tax rules for EGTCs are no less favourable than other legal arrangements governing the implementation of cooperation projects or programmes;
Rakendamise lihtsustamine
Simplifying implementation
46. toonitab samuti, et erasektori sidusrühmade kaasamise korda tuleb laiendada ja lihtsustada; soovitab luua finantskorraldussüsteemid JEREMIE ja JESSICA mudelite järgi, et hõlbustada piiriüleseid projekte, mis on majandusarengu vektoriteks, erasektori sidusrühmade osalemist ning avaliku ja erasektori partnerluste loomist;
Stresses, furthermore, that arrangements for involving private stakeholders must be broadened and simplified; recommends setting up financial engineering systems, along the lines of the JEREMIE and JESSICA initiatives, to facilitate cross-border projects which are vectors of economic development, the participation of private stakeholders and the establishment of public-private partnerships;
Territoriaalse koostöö nähtavamaks muutmine
Raising the profile of territorial cooperation
51. nõuab piiriüleste programmide rakendamisel paremat koostööd korraldusasutuste ja olemasolevate piiriüleste institutsioonide, näiteks euroregioonide vahel, et tagada projektide kvaliteetsus, läbipaistvus ja kodanikulähedus;
Calls for better coordination between managing authorities and already existing cross-border institutions like Euroregions during the implementation of cross-border programmes so as to guarantee for projects a high level of quality, transparency and closeness to the citizen;
Viimase viie aasta jooksul on struktuurifondide üldmäärus ning Lissaboni lepingu jõustumine märkimisväärselt suurendanud territoriaalse koostöö tähtsust.
Over the last five years, changes to the basic regulation governing the Structural Funds and the entry into force of the Lisbon Treaty have substantially enhanced the importance of territorial cooperation.
Aastate 2007–2013 finantsraamistikus on territoriaalse koostöö eesmärk seatud üheks Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika kolmest tugisambast, mis järgneb ühenduse algatusele INTERREG.
The multiannual financial framework for the period 2007-2013 turned the 'territorial cooperation' objective into one of the three pillars of the EU's cohesion policy, replacing the INTERREG Community initiative.
Seejärel sai territoriaalne ühtekuuluvus asutamislepingu artiklis 174 majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrval üheks ühtekuuluvuspoliitika kolmest komponendist.
Since then, 'territorial cohesion' has become, under Article 174 of the Treaty, one of the three components of cohesion policy, alongside economic and social cohesion.
Territoriaalse ühtekuuluvuse asetus kehtestab kindlalt selle eesmärgi üheks Euroopa Liidu põhiprioriteediks.
'Territorial cohesion' is now firmly established as one of the European Union's main priorities.
Raportöör on seisukohal, et territoriaalse koostöö eesmärk on kaotada füüsilised, halduslikud, regulatiivsed takistused ning tasandada territooriumide ja piirkondade vahelist „piiriefekti”, et võimaldada neil koos toime tulla kõikide nende ühiste probleemidega, olgu need territoriaalsed (teenused, infrastruktuurid, linnaplaneerimine ja üleriigiline planeerimine), üleilmsed (üleilmastumine, kliimamuutus), majanduslikud või ühiskondlikud.
In your rapporteur's view, the aim of 'territorial cooperation' is to do away with physical, administrative and regulatory obstacles to cohesion and to reduce the 'border effect' between territories and regions in order to enable them to address their shared challenges together, whether those challenges are territorial (services, infrastructure, urban and regional planning), global (globalisation, climate change), economic or societal.
See kätkeb konkurentsivõime ressurssi, mida ei ole veel piisavalt ära kasutatud ja aitab luua „üha tihedamat rahvaste liitu”.
'Territorial cooperation' represents a source of competitiveness which has not yet been properly exploited, one which can help us achieve the objective of 'an ever closer union among the peoples of Europe'.
Algatuse INTERREG III (2000–2006) järelhindamise aruanne tõendab selle eesmärgi lisandväärtust Euroopa projekti jaoks ja annab mõned edueeskujud: 1030 infrastruktuuriprojekti ja üle 18 000 kilomeetri uusi teeühendusi või toetust saanud teid, 115 200 tööhõivevõimalust, 5800 stardikapitaliga ja otseselt või kaudselt loodud või säilitatud ettevõtet, ligi 12 000 koostöövõrku ja -struktuuri ja üle 544 000 inimese (sh üliõpilase), kes osalesid kursustel, koolitustel, õpikodades, koosolekutel või muudel haridusüritustel
The INTERREG III ex-post evaluation report for the period 2000-2006 offers convincing evidence of the added value which that objective generates for the European integration process and gives some examples of its successes: 1030 infrastructure projects and more than 18 000 km of roads built or funded, 115 200 job opportunities created, 5800 start-ups and businesses directly or indirectly established or safeguarded, almost 12 000 cooperation networks and structures brought into being, and attendance by more than 544 000 persons (including students) at courses, training programmes, seminars, workshops, meetings or other educational activities
Ühenduse algatuse INTERREG III (2000–2006) järelhindamine (nr 2008.CE.16.0.AT.016). .
INTERREG III Community Initiative (2000-2006) Ex-Post Evaluation (No 2008.CE.16.0.AT.016). .
Territoriaalse koostöö eesmärgi tugevdamine
Strengthening the 'territorial cooperation' objective
Ambitsioonikas eelarve:
An ambitious budget
Raportöör leiab kooskõlas Euroopa Parlamendi seisukohaga tema 7. oktoobri 2010. aasta resolutsioonis ELi ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika kohta pärast 2013. aastat, ühtekuuluvuspoliitikat käsitleva viienda aruande järeldustes avaldatud Euroopa Komisjoni seisukohaga, Regioonide Komitee soovitustega ja regionaalpoliitika ministrite mitteametlikul kohtumisel Liège’is 22. ja 23. novembril 2011 tehtud järeldustega, et eesmärki nr 3 tuleb oluliselt tugevdada.
In keeping with the position adopted by Parliament in its resolution of 7 October 2010 on the European Union's cohesion policy and regional policy after 2013, with the standpoint expressed by the Commission in the conclusions contained in the fifth report on cohesion policy, with the recommendations of the Committee of the Regions, and with the conclusions of the informal Council of Ministers for Regional Policy held in Liege on 22 and 23 November 2010, your rapporteur takes the view that 'Objective 3' must be substantially strengthened.
Praegune mitmeaastane finantsraamistik eraldab sellele eesmärgile 8,5 miljardit eurot (mis moodustab vaid 2,5% ELi struktuurilistest kuludest).
The current multiannual financial Framework allocates EUR 8.5 billion to that objective (a figure which represents only 2.5% of total EU structural spending).
Eelneva programmitöö perioodi läbirääkimistel oli komisjon nõudnud, et eesmärk nr 3 moodustaks vähemalt 5% ühtekuuluvuspoliitika eelarvest.
During the negotiations concerning the previous programming period, the Commission had called for Objective 3 to account for at least 5% of the cohesion policy budget.
Selle eesmärgi tähtaeg saabub 2013. aastal.
In 2013, that objective will reach maturity.
Koostöönõudlus on suur ja vajadused tohutud.
The demand for cooperation is strong and the needs are immense.
Raportöör on seisukohal, et just Euroopa Parlament peab seisma territoriaalse koostöö sidusrühmade ambitsioonide eest, nõudes uuesti selle eesmärgi jaoks vähemalt 7% ühtekuuluvuspoliitika üldeelarvest.
Your rapporteur takes the view that Parliament must support the ambitions of territorial cooperation stakeholders by urging once again that this objective should account for at least 7% of the overall cohesion policy budget.
Stabiilne ülesehitus:
A stable architecture
Raportöör on seisukohal, et säilitada tuleb selle eesmärgi ülesehitus kolme tegevussuunana, sest neil kõigil on oma loogika ja otstarve.
In your rapporteur's view, this objective must continue to be split into three components, each with its own logic and value.
Piiriülene koostöö (73% eelarvest) rahastab piki liikmesriikide sisepiire (ja vahel välispiire) asuvatele (ja mis ei asu üksteisest rohkem kui 150 kilomeetri kaugusel) piirkondadele ühiste strateegiate rakendamist.
Cross-border cooperation (73% of the budget) provides funding for the implementation of joint strategies for the regions which are situated along the Member States' internal (and sometimes external) borders and not at a distance of more than 150 km from each other.
Neid rakendatakse territoriaalselt ühiste statistiliste territoriaalüksuste nomenklatuuri (NUTS) 3. tasemel ja vastavuses piiriüleste alade kohalike vajadustega.
Its implementation is 'territorialised' at NUTS 3 level and meets the local needs of cross-border regions.
Raportöör on seisukohal, et arutelu, mida on nõudnud mõned sidusrühmad, abikõlblikkuse ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse 2. tasemele ülekandmise üle, võib ohustada seda piiriülese koostöö kohalikku mõõdet.
Your rapporteur takes the view that a debate on a transfer of eligibility to NUTS 2 level, as called for by certain stakeholders, might undermine the local dimension to cross-border cooperation.
Olenevalt projektidest võimaldab piiriülese ja riikidevahelise koostöö raames Euroopa Regionaalarengu Fondi määruse artiklis 21 tegevuse asukoha suhtes pakutud võimaluste kasutamine paindlikkust, mida tuleb julgustada.
However, depending on the nature of the projects concerned use of the scope offered by Article 21 of the ERDF Regulation as regards the location of cross-border and transnational cooperation activities offers a degree of flexibility which should be encouraged.
See artikkel võimaldab põhjendatud juhtudel finantseerida kulusid väljaspool programmi abikõlblikkuse ala.
In duly substantiated cases, that article provides for the funding of expenditure incurred outside the area eligible under the programme.
Riikidevahelise koostöö (20% eelarvest) eesmärk laiemas ulatuses on edendada samale geograafilisele alale kuuluvate naaberpiirkondade koostööd liidu strateegiliste prioriteetide osas, nagu teadus- ja arendustegevus, infoühiskond, keskkond, kõrgharidus, liikuvus ja säästev linnaarendus ning loodusõnnetustele reageerimine.
Transnational cooperation (20% of the budget), which is carried out on a larger scale, seeks to promote cooperation between neighbouring regions belonging to the same geographical area with the aim of achieving the Union's strategic priorities in areas such as research and development, the information society, the environment, higher education, mobility, sustainable urban development and the management of natural disasters.
Lõpuks puudutab piirkondadevaheline koostöö (4% eelarvest) koostööd 27 liikmesriigi kõikide piirkondade vahel, olenemata nende geograafilisest asukohast, ja on pühendatud teabevahetusele, kogemuste ja heade tavade jagamisele.
Finally, interregional cooperation (4% of the budget) concerns cooperation among all the regions of the 27 Member States, regardless of their geographical location, and focuses on exchanges of information, experience and good practices.
Allikas: Programmi Interreg IV C 2007–2013 juhatus: Esimene projektikonkurss: 4832 kandidaati 492 väljavalitud projekti kohta.
Source: Interreg IV C programme, 2007-2013: First call for proposals: 4832 candidates for 492 projects selected.
Teine projektikonkurss: 4671 kandidaati 481 väljavalitud projekti kohta. näitab, et piirkondadevahelise koostöö projektikonkurssidel on nõudlus pakkumisest 10 korda suurem.
Second call for proposals: 4671 candidates for 481 projects selected. shows that, when calls for proposals in the area of interregional cooperation are issued, demand exceeds supply by a factor of 10.
Selline vahe võib tekitada korraldusasutusele halduslikku ülekoormust ning kandidaate heidutada ja häirida.
This mismatch can create an excessive administrative workload for the managing authority and leave candidates feeling discouraged and frustrated.
Kulude säästmiseks ja projektide kvaliteedi kindlustamiseks võiks kavandada kaasrahastamise määra uuesti kaalumist osalejate puhul, kes pärinevad konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi piirkondadest.
With a view to making savings and improving the quality of projects, a reconsideration of the EU co-financing rate limit could be envisaged for participants from 'competitiveness and employment' regions.
Raportöör teeb samuti ettepaneku, et regioonid võiksid rohkem ära kasutada algmääruse artikli 37 lõike 6 punktis b pakutud võimalusi, milles nähakse asjaomaste liikmesriikide algatusel ette teise liikmesriigi piirkonda või kohalikku asutust hõlmavate piirkondadevahelise koostöö meetmete lisamine lähenemise ja piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive rakenduskavadesse.
Your rapporteur also suggests that the regions should make greater use of the possibilities offered by Article 37(6)(b) of the basic regulation, which provides, at the instigation of the Member State concerned, for the inclusion in a 'convergence' or 'regional competitiveness and employment' operational programme of interregional cooperation measures involving a region or local authority in another Member State.
Territoriaalse koostöö eesmärgi piirkondadevahelist tegevussuunda võib kasutada toeks, koordineerimiseks, kapitaliseerimiseks, heade tavade jagamiseks ja strateegia elavdamiseks selliselt rakendatavate projektide jaoks.
The interregional component of the 'territorial cooperation' objective can provide support, coordination, pooling of know-how, exchanges of good practices and strategic back-up for projects implemented in this way.
Sellepärast oleks INTERACT tõhusam, kui see oleks paremini ja tihedamalt seotud selle tegevussuunaga.
INTERACT would gain in effectiveness if it were involved more closely with the implementation of this component.
URBACT II (mis puudutab teabevahetust säästva linnaarenduse edendamiseks) saavutas kindla edu ja väärib pikendamist.
URBACT II (which concerns exchanges of information with a view to fostering sustainable urban development) has been fairly successful and should be continued.
Lisaks seoses kohalike valitute aruteluga programmi Erasmus üle, oleks kasulik, kui valitud oleksid nendesse teabevahetusvõrkudesse (piirkondadevaheline koostöö/INTERACT ja URBACT) rohkem kaasatud, et muuta teabevahetus paremini nähtavaks ja anda neile poliitiline tõuge.
In addition, in the context of the debate on the Erasmus programme for local councillors, these exchange networks (INTERACT/interregional cooperation and URBACT) should involve such representatives more closely, with a view to raising the profile of and lending fresh political impetus to these exchanges.
See võiks olla esimene samm Erasmuse projekti rakendamisel kohalike ja piirkondlike valitud esindajate jaoks.
This could be a first step to implement the Erasmus project for local and regional elected representatives;
Programm ESPON, mis annab uuringuid ja andmebaase territoriaalse koostöö ja piirialade kohta, on tõhus vahend.
The ESPON programme, which deals with the provision of studies and databases on territorial cooperation and border areas, is an effective instrument.
Siiski on vaja teha tööd selleks, et muuta nende tulemused kõikidele koostöö sidusrühmadele paremini kättesaadavaks ja nähtavamaks.
However, efforts are needed to make its results more visible and more accessible to all cooperation stakeholders.
Strateegilisem ja paremini peavoolustatud territoriaalne koostöö
More strategic, mainstreamed territorial cooperation
Kui nende kolme tegevussuuna proportsioonid võib üldjoontes säilitada, siis programmitöö peab olema strateegilisem ja seda tuleb teha kõikides planeerimisetappides.
Although the current distribution of funding between the three components can essentially be maintained, programming must be more strategic and take place at all planning stages.
Raportöör soovib, et koostöömeetmed kooskõlastataks kõikidel valitsemistasanditel seoses territooriumide vajadustele kohandatud Euroopa 2020. aasta strateegiaga ja seoses teiste olemasolevate territoriaalsete strateegiatega (euroringkonnad, euroregioonid, makroregioonid...).
Your rapporteur would like to see cooperation measures coordinated at all levels of governance, in conjunction with a ‘Europe 2020’ strategy geared to the needs of territories and with the other existing territorial strategies (euro districts, Euroregions, macro-regions, etc.).
Territoriaalne koostöö kannatab mõnikord riikide tasuvuskaalutluste pärast ja „I want my money back” hoiaku tõttu: liikmesriigid ja sidusrühmad jagavad projektide eelarve oma territooriumil, tegelikku koostööd tegemata ja Euroopale lisandväärtust loomata.
Territorial cooperation is sometimes hampered by national considerations which reflect the ‘I want my money back’ syndrome: Member States and stakeholders share funding for projects on their territory, but without genuine cooperation or genuine European added value.
Raportöör teeb seega ettepaneku, et eelarved eraldataks igale territoriaalse koostöö programmile eraldi, et rahuldada terviklikult koostööala vajadusi.
Your rapporteur is proposing, therefore, that budgets should be allocated for each territorial cooperation programme, with a view to meeting the needs of the area concerned in an integrated manner.
Säilitades demograafia põhikriteeriumi, võiks Euroopa Komisjon arutada teisi strateegilisi, mõõdetavaid ja asjakohaseid kriteeriume, mis kajastavad territooriumide vajadusi ilma demograafia põhikriteeriumit kahjustamata.
Whilst retaining the main criterion (demography), the Commission might consider other strategic, measurable and relevant criteria which would reflect the needs of territories and without undermining the most important criterion: demography.
Täiendavad näitajad võiksid arvesse võtta territoriaalse koostöö eriproblemaatikat, nagu ühenduvus, juurdepääs infrastruktuuridele, või teatavaid Euroopa 2020. aasta strateegiaga seotud näitajaid.
The additional indicators could take account of issues specific to territorial cooperation, such as connectivity and access to infrastructure, also to indicators linked to the Europe 2020 strategy.
Raportöör on seisukohal, et kuigi territoriaalse koostöö eelarvet on vaja oluliselt suurendada, ei saa sellest rahastada suuri piiriüleseid või riikidevahelisi infrastruktuuriprojekte, mida Euroopa vajab transpordi, energia, uute sidetehnoloogiate alal.
In your rapporteur’s view, although the territorial cooperation budget should be substantially increased, it will never be sufficient to fund the major cross-border or transnational infrastructure projects which Europe needs in the transport, energy and new communication technology spheres.
Selleks et territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtet tegelikult rakendada ja suurendada lähenemise ning konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames eraldatud vahendite kasutamise lisandväärtust Euroopa jaoks, on vaja suuremat täiendavust territoriaalse koostöö eesmärgi ja peavoolu vahel.
If the principle of territorial cohesion is to be implemented properly, and in order to increase the European added value of the funding allocated under the ‘convergence’ and ‘competitiveness and employment’ objectives, greater complementarity between the ‘territorial cooperation’ objective and the mainstream is essential.
Seega tehakse ettepanek määrata programmitöö alguses lähenemise ning konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide assigneeringud territoriaalselt teatud arvul prioriteetsetele projektidele, nagu näiteks üleeuroopalised transpordivõrgud, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja programmipartneritega heaks kiidetud vastavalt mitmetasandilise valitsemise ja partnerluse põhimõtetele.
The proposal is, therefore, that at the beginning of the programming period ‘territorial’ approach should be used to channel ‘convergence’ and ‘competitiveness and employment’ funding towards a number of priority projects like Trans-European Networks of Transports which have been identified in advance and agreed with the relevant partners, in keeping with the principles of multi-level governance and partnership.
Lõpuks soovib raportöör rõhutada mitmes piirkonnas elluviidud rakenduskavades omandatud kogemuste tähtsust, näiteks programmides „Loire” või „Massif Central” Prantsusmaal, mis tuginevad ühisele territoriaalsele alusele.
Finally, your rapporteur would like to emphasise the importance of the experiments conducted as part of pluri-regional operational programmes, such as the ‘Loire’ or ‘Massif Central’ programmes in France, which have a shared territorial basis.
Territoriaalse lähenemisviisi kasutuselevõtt teistes ühenduse poliitikameetmetes
Adopting a territorial approach when implementing other Community policies
Makroregionaalsed strateegiad Läänemere või Doonau jaoks on äratanud entusiasmi ja kartusi paljude sidusrühmade seas.
The response to the macro-regional strategies, for the Baltic and for the Danube, has been a mixture of enthusiasm and reservations.
Raportöör soovib meelde tuletada, et need strateegiad ei ole uus valitsustevaheline koostööstruktuur, mida juhivad ainult liikmesriikide keskvõimud, ega uus identifitseerimata ühenduse objekt, mis on autonoomne ja sõltumatu igasugusest sidemest regionaalpoliitikaga.
Your rapporteur would like to point out that these strategies are neither a new form of intergovernmental cooperation, managed solely by the central authorities in the Member States concerned, nor a new, autonomous unidentified Community object which has no links with regional policy.
Kolme eituse reegel on põhiline ja konstruktiivne reegel: makroregionaalsete strateegiate jaoks ei ole vaja uusi institutsioone, ei ole vaja uusi reglementatsioone ega uusi eelarveridu.
The ‘three nos’ rule is fundamental: no new institutions, no new rules and no new budget headings for the macro-regional strategies.