natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lõigetest 1 ja 2 olenemata võib päringu teinud liikmesriik talle artikli 7 lõigete 1, 2 ja 4 alusel edastatud isikuandmeid kasutada, kui selline kasutamine on vajalik ja proportsionaalne eesmärgiga, avalikku julgeolekut ähvardava otsese ja tõsise ohu ärahoidmiseks; sel juhul esitab päringu esitav liikmesriik päringu saanud liikmesriigile järelteatise, teavitades vajalikkuse, proportsionaalsuse, kiireloomulisuse ja ohu tõsiduse tingimuste täitmisest.
Notwithstanding paragraphs 1 and 2, personal data provided under Article 7(1), (2) and (4) may be used by the requesting Member State if such use is necessary and proportionate for the purpose of preventing an immediate and serious threat to public security; in such a case, the requesting Member State shall provide the requested Member State with an ex post notification setting out the fulfilment of the conditions of necessity, proportionality, urgency and seriousness of the threat .
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et teiselt liikmesriigilt artikli 4 kohaselt saadud isikuandmete suhtes kohaldataks artikli 7 lõike 3 alusel kolmandale riigile edastamisel samasuguseid kasutuspiiranguid kui need, mida kohaldatakse päringu teinud liikmesriigis vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.
Member States shall take the necessary measures to ensure that personal data received from another Member State under Article 4, if transmitted to a third State in accordance with Article 7 paragraph 3, are subject to the same usage restrictions as those applicable in a requesting Member State according to paragraphs 2 of this Article.
Liikmesriigid määravad kindlaks, et kolmas riik võib talle kriminaalmenetluse eesmärgil edastatud isikuandmeid kasutada üksnes kriminaalmenetluse eesmärgil.
Member States shall specify that personal data, if transmitted to a third State for the purpose of a criminal proceeding, may be further used by that State only for the purposes of criminal proceedings.
Lisaks võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et teiselt liikmesriigilt artikli 4 kohaselt saadud isikuandmete suhtes kohaldataks artikli 7 lõike 3 alusel kolmandale riigile edastamisel samasuguseid kasutuspiiranguid kui need, mida kohaldatakse päringu teinud liikmesriigis vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.
In addition, Member States shall take the necessary measures to ensure that personal data received from another Member State under Article 4, if transmitted to a third State in accordance with Article 7 paragraph 3, are subject to the same usage restrictions as those applicable in a requesting Member State according to paragraphs 2 of this Article.
Käesolevat artiklit ei kohaldata isikuandmete suhtes, mille liikmesriik on saanud käesoleva raamotsuse alusel ja mis on pärit samast liikmesriigist.
This article does not apply to personal data obtained by a Member State under this Framework Decision and originating from that Member State.
Lõikeid 1 kuni 4 ei kohaldata isikuandmete suhtes, mille liikmesriik on saanud käesoleva raamotsuse alusel ja mis on pärit samast liikmesriigist.
Paragraphs 1 to 4 shall not apply to personal data obtained by a Member State under this Framework Decision and originating from that Member State.
Artikkel 9 – lõige 5 a (uus)
Article 9 – paragraph 5 a (new)
Iga liikmesriik tagab oma riigi andmekaitseasutuste süstemaatilise teavitamise käesoleva raamotsuse alusel teostatavast isikuandmete vahetamisest ja eriti artikli 9 lõikes 3 osutatud asjaoludel isikuandmete kasutamisest.
Each Member State shall ensure that its national data protection authorities are systematically informed of the exchange of personal data under this Framework Decision and, in particular, of the use of personal data in the circumstances referred to in Article 9(3).
Liikmesriikide andmekaitseasutused jälgivad esimeses lõigus osutatud andmete vahetamist ja teevad sel eesmärgil üksteisega koostööd.
The Member States' data protection authorities shall monitor the exchange referred to in paragraph 1 and cooperate with one another for that purpose.
Andmesubjekti tuleb teavitada tema isikuandmete töötlemisest.
A data subject shall be informed of the fact that personal data concerning him or her are being processed.
Selle teabe esitamisega viivitatakse, kui see osutub vajalikuks andmete töötlemise eesmärgi mittekahjustamise seisukohalt.
The provision of that information shall be delayed when necessary in order not to hamper the purposes for which the data are being processed.
Andmesubjektil on õigus saada põhjendamatu viivituseta teavet talle mõistetavas keeles selle kohta, millist teavet töödeldakse, ning samuti parandada ja vajadusel kustutada andmeid, mida on töödeldud artikli 9 lõikes -1 osutatud põhimõtteid rikkudes.
A data subject shall have the right to obtain without undue delay the information as to which data are being processed in a language which he or she understands, as well as to rectify and, where appropriate, erase data processed in breach of the principles referred to in Article 9(-1).
Lõikes 1 osutatud teabe esitamisest võib keelduda või selle esitamisega viivitada, kui see on möödapääsmatult vajalik:
The information referred to in paragraph 1 may be refused or delayed if strictly necessary in order:
(a) julgeoleku ja avaliku korra kaitsmiseks;
(a) to protect security and public order;
(b) kuriteo ennetamiseks;
(b) to prevent a crime;
(c) kuritegude uurimise ja kuritegudes süüdistamise mittekahjustamiseks;
(c) not to hamper the investigation and prosecution of criminal offences;
(d) kolmandate poolte õiguste ja tagatiste kaitseks.
(d) to protect the rights and guarantees of third parties.
Artikkel 11 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iv a (uus)
Article 11 – paragraph 1 – point a – point iv a (new)
(iv a) andmed süüdimõistvast kohtuotsusest tulenevate keeldude kohta,
(iv a) information on disqualifications arising from a criminal conviction,
Artikkel 11 – lõige 1 – punkt b – alapunkt iv
Article 11 – paragraph 1 – point b – point iv
iv) andmed süüdimõistvast kohtuotsusest tulenevate keeldude kohta.
(iv) information on disqualifications arising from a criminal conviction,
Komisjon avaldas 22. detsembril 2005. aastal karistusregistrite andmete vahetamise korraldust ja andmete sisu käsitleva nõukogu raamotsuse ettepaneku.
On 22 December 2005 the Commission published its proposal for a Framework Decision on the organisation and content of the exchange of information extracted from criminal records.
Ettepaneku eesmärk on parandada kommunikatsiooni õigusasutuste vahel ning tagada, et liikmesriikide esitatud karistusregistritega seotud teabepäringutele vastatakse nõuetekohaselt, arusaadavalt ja põhjalikult.
The purpose of the proposal is to improve communication between the judicial authorities and to ensure that requests for information from the Member States concerning criminal records are replied to properly and in a comprehensive, exhaustive fashion.
Ettepanekus käsitletavad peamised teemad on:
The main topics dealt with in the proposal are:
Kohtuotsuse teinud liikmesriikide kohustus edastada kodakondsusjärgsele liikmesriigile koheselt täielik teave selle riigi kodanike kohta tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta.
The obligation for the Member State of conviction to transmit immediately to the Member State of nationality full information concerning the convictions handed down on its nationals.
Kodakondsusjärgse liikmesriigi kohustus säilitada ja ajakohastada kogu saadud teave.
Obligation for the Member State of nationality to store and update all information received.
Karistusregistrist teabe saamiseks esitatavale päringule vastamise tingimused ja kord.
Conditions and procedure for replying to a request for information concerning a criminal record.
6. veebruaril 2008 otsustas ELi nõukogu konsulteerida uuesti Euroopa Parlamendiga.
On 6 February 2008 the EU Council decided to consult the European Parliament again.
Täiendavat konsulteerimist õigustavad originaalteksti tehtud olulised muudatused ja eriti mõnede Euroopa Parlamendi ettepanekute lisamine ning Belgia Kuningriigi algatus seoses laste vastu sooritatud seksuaalkuritegude osas tehtud süüdimõistvatest kohtuotsustest tulenevate keeldude tunnustamise ja jõustamisega.
Further consultation is justified in view of the major changes which have been made to the original text and in particular the incorporation of some of Parliament's proposals and the Kingdom of Belgium's initiative concerning the recognition and enforcement of prohibitions arising from convictions for sexual offences committed against children.
Raportöör tervitab asjaolu, et paljud parlamendi 21. juuni 2007. aasta raportis sisaldunud ettepanekud kiideti heaks.
The rapporteur welcomes the fact that many of the proposals contained in Parliament’s 21 June 2007 report have been accepted.
Raportöör tunneb samuti kahetsust, et nõukogu otsustas kodakondsusjärgsest liikmesriigist erinevas liikmesriigis tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste osas topeltsüsteemi loomise kasuks (üks süsteem oleks riigisiseseks kasutamiseks ja teine süsteem oleks kasutamiseks teistes liikmesriikides, kellele süüdimõistvate kohtuotsustega seotud teave tuleb edastada).
The rapporteur also regrets the fact that the Council has chosen to establish a dual system as regards convictions handed down in a Member State other than the Member State of which the convicted person is a national (one system would be used in the domestic sphere and the second would be used in the other Member States to which information relating to convictions is to be transmitted).
Me peame pöörama tähelepanu ettepaneku teatud aspektidele, mida tuleks võib-olla põhjalikult käsitleda nõukogus ja liikmesriikide poolt.
We must draw attention to certain aspects of the proposal which should perhaps be considered thoroughly by the Council and the Member States.
Murettekitavaid tõendeid on selle kohta, et seksuaalkurjategijad ja teised väga ohtlikud isikud saavad kasu tõhusa teabevahetussüsteemi puudumisest ning ELi praeguste volituste suhtes kehtestatud piirangutest.
There is alarming evidence to the effect that sexual delinquents and other extremely dangerous individuals benefit from the lack of an effective information-exchange system and take advantage of the limits imposed on the EU’s current powers.
Välja pakutud õigusraamistik määrab, kes võib küsida süüdimõistvate kohtuotsustega seotud teavet.
The proposed legal framework determines who may request information relating to convictions.
Lühidalt öeldes saavad päringuid esitada kas huvitatud isikud või liikmesriigi keskasutused.
In brief, requests may be submitted either by the interested party or by the Member States’ central authorities.
Siiski on väga konkreetseid juhte , mille korral teatud avalik- või eraõiguslikud asutused peaksid teadma, kas isik, kelle nad kavatsevad tööle võtta (või kes neil juba töötab), on kantud karistusregistrisse.
However, there are highly specific cases in which certain public or private bodies should be able to find out whether persons whom they intend to employ (or whom they already employ) have a criminal record.
Siinkohal käib jutt haridus- või lastehoiuasutustest.
We are referring here to educational or childcare institutions.
Siiski ei ole ületoodud lõigus kirjeldatud kord piisav laste turvalisuse tagamiseks.
However, a procedure such as the one described in the above paragraph would not be sufficient to guarantee the safety of children.
Haridusasutused peavad teadma, kas nende töötajaid (st olemasolevaid töötajaid) on karistatud laste vastu suunatud seksuaalkuritegudes.
Educational establishments must be able to find out whether their staff (i.e. existing employees) have a criminal record relating to sexual offences against children.
Seetõttu oleks hea, kui taolised asutused saaksid põhiõiguste kaitsmise ja isikuandmete kaitse põhimõtete järgimise kõrval ka nõuda ja saada juurdepääsu teabele juhtudel, mille korral asjaomaseid isikuid on tõepoolest karistatud laste vastu suunatud kuritegudes.
Hence it would be desirable if such establishments, whilst fully upholding fundamental rights and observing the principles of personal-data protection, could request and secure access to information in cases in which the individuals concerned do indeed have a criminal record relating to offences committed against children.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006 viisainfosüsteemi (VIS) kasutamise osas Schengeni piirieeskirjade raames
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 562/2006 as regards the use of the Visa Information System (VIS) under the Schengen Borders Code
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2008)0101 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0101 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 62 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0086/2008 );
– having regard to Articles 251(2) and 62(2)(a) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0086/2008 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6‑0208/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0208/2008 ),
Artikkel 1 – punkt 1
Article 1 – point 1
Määrus (EÜ) nr 562/2006
Regulation (EC) No 562/2006
Artikkel 7 – lõige 3 – punkt aa – esimene a lõik (uus)
Article 7 - paragraph 3 – point a a – subparagraph 1 a (new)
Erandina võib VISis päringuid teha, kasutades vaid viisakleebise numbrit või kasutades juhuslikkuse alusel viisakleebise numbrit koos sõrmejälgede kontrolliga.
By way of derogation, the VIS may be consulted using the number of the visa sticker only or, on a random basis, the number of the visa sticker in combination with the verification of fingerprints.
Nimetatud erandi kohaldamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:
The following conditions must be satisfied in order for this derogation to apply:
i) kui liiklus muutub nii tihedaks, et ooteaeg piiripunktis muutub liiga pikaks;
i) when traffic of such intensity arises that the waiting time at the border crossing point becomes excessive,
ii) kui kõik töötajate, rajatiste ja piirikontrolli korraldusega seotud ressursid on ammendatud;
ii) all resources have already been exhausted in terms of staff, facilities and organisation,
iii) kui on teostatud hindamine, mille tulemusel on selgunud, et sisejulgeoleku ja ebaseadusliku sisserändega seotud riski ei ole.
iii) an assessment has been made that there is no risk related to internal security and illegal immigration.
Sellegipoolest tehakse VISis päringuid kõikidel juhtudel, kui tekib kahtlus viisaomaniku isikusamasuse ja/või viisa autentsuse osas, kasutades viisakleebise numbrit koos sõrmejälgede kontrolliga.
However, in all cases where there is any doubt as to the identity of the holder of the visa and/or the authenticity of the visa, the VIS shall be consulted using the number of the visa sticker in combination with the verification of fingerprints.
Otsus VISis päringute tegemiseks vastavalt esimesele lõigule tehakse piiripunktis vähemalt vastutava piirivalvuri tasandil.
The decision to consult the VIS in accordance with subparagraph 1 shall be taken at least at the level of the border guard in command at the border crossing point.
Iga liikmesriik esitab Euroopa Parlamendile ja komisjonil e üks kord aastas aruande nimetatud artikli kohaldamise kohta, mis peaks sisaldama nende kolmandate riikide kodanike arvu, keda kontrolliti viisakleebise numbri alusel VISis päringuid tehes.
Each Member State shall transmit once a year a report on the application of this Article to the European Parliament and the Commission, which should include the number of third country nationals, who were checked in VIS using the number of the visa sticker only.
Kolm aastat pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva esitab komisjon parlamendile ja nõukogule hinnangu kõnealuse artikli rakendamise kohta.
Three years after the date of application of this Regulation, the Commission shall transmit to the European Parliament and the Council an evaluation of the implementation of this Article.
Nimetatud hinnangu põhjal võib parlament või nõukogu paluda komisjonil esitada vajadusel ettepanekud käesoleva määruse asjakohaseks muutmiseks.
On the basis of that evaluation, the European Parliament or the Council may invite the Commission to propose, if necessary, appropriate amendments to this Regulation.
Euroopa Parlament osaleb kaasotsustamismenetluses, mis käsitleb määruse (EÜ) nr 562/2006 (viisainfosüsteemi (VIS) kasutamise osas Schengeni piirieeskirjade raames) muutmist.
The European Parliament is involved in the codecision procedure to amend Regulation (EC) No 562/2006 as regards the use of the Visa Information System (VIS) under the Schengen Borders Code.
VISi kasutamist käsitlevad komisjoni muudatusettepanekud Schengeni piirieeskirjade kohta näevad ette, et viisat omavate kolmandate riikide kodanike põhjalik piirikontroll hõlmab ka VISis päringute tegemist vastavalt VISi määrusele (viisa numbri kontrollimine ja sõrmejälgede võtmine kõikidelt kolmandate riikide kodanikelt iga kord, kui nad piiri ületavad).
The amendments proposed by the Commission to the Schengen Borders Code concerning the use of the Visa Information System (VIS) envisage that thorough border checks on third-country nationals holding a visa will also include consulting the VIS in accordance with the provisions of the VIS Regulation (checking the visa number and taking finger prints from all third-country nationals every time they cross the border).
Ettepaneku eesmärk on VISi määrust täiendada ühiste eeskirjadega, muutes selleks Schengeni piirieeskirju, et tagada välispiiril VISi tõhus ja ühtne kasutamine.
The aim of the proposal is to complement the VIS Regulation by establishing common rules to this effect through the amendment of the Schengen Borders Code to ensure that the VIS will be used in an efficient and harmonised way at the external borders.
VISi määruses määratletakse VISi otstarve, funktsioonid ja ülesanded ning ühiste konsulaarjuhiste muutmine annab liikmesriikidele õigusliku aluse viisataotlejate kohustuslike biomeetriliste andmete kogumiseks.
The VIS Regulation defines the purpose and functionalities of and the responsibilities for the VIS, while the amendment to the Common Consular Instructions will create the legal basis for Member States to take mandatory biometric identifiers from visa applicants.
Kooskõlas VISi määrusega on piirivalvuritel VISile juurdepääs otsingute teostamiseks viisakleebise numbri alusel koos viisaomaniku sõrmejälgede kontrolliga üksnes viisaomaniku isikusamasuse kontrollimiseks.
In accordance with the VIS Regulation, border guards have access to search the VIS for the purpose of verification by using the number of the visa sticker in combination with the fingerprints of the visa holder.
Kuni kolm aastat pärast VISi tegevuse algust võib otsingut teostada ainult viisakleebise numbri alusel.
For a maximum period of three years after the start of operations, the search may be carried out using only the number of the visa sticker.
Kolmeaastast ajavahemikku võib vähendada, kui on tegemist õhupiiriga.
The period of three years may be reduced in the case of air borders.
Viisat omavate kolmandate riikide kodanike süstemaatiline kontrollimine VISis päringute tegemise teel iga kord, kui nad välispiiri ületavad, suurendab piiripunktides ooteaega, eriti turismihooajal ning riigipühade alguses ja lõpus.
Systematic checks by consulting the VIS for third-country nationals holding a visa every time they crossed the external border will increase waiting times at border crossings, particularly in the tourist season and at the beginning and end of public holidays.
Kuna viimastel aastatel on Euroopa muutunud väga atraktiivseks turismisihtkohaks isegi ELi sisenemiseks viisat vajavatele kolmandate riikide kodanikele, tuleb VISi kasutuselevõtmisest tulenevaid tagajärgi välispiiril sobival viisil leevendada.
Given that in recent years Europe has become a highly attractive tourist destination even for third-country nationals who need a visa to enter the EU, any consequences of introducing the VIS at the external borders will need to be appropriately mitigated.
Raportöör teeb seega ettepaneku, et vastutav piirivalvur võib otsustada VISis päringute tegemise üle juhuslikkuse alusel.
The rapporteur therefore proposes that the border guard in command can decide to consult the VIS on a non-systematic basis.
Selline korraldus on kasulik ELi kodanikele ja nendele kolmandate riikide kodanikele, kellel ei ole ELi sisenemiseks viisat vaja, kuna see vähendab piiripunktides järjekordi.
This arrangement will be helpful for EU citizens and third-country nationals not requiring a visa to enter the European Union because it will reduce queues at border crossings.
Piirivalvurid kontrollivad jätkuvalt, kas kolmandate riikide kodanikud täidavad kõiki ELi sisenemise tingimusi (kehtestatud Schengeni piirieeskirjade artikliga 5) ning teevad VISis päringuid oma kogemustele ja teabele tuginedes, aidates niiviisi tagada ELis turvalisuse kõrge taseme.
The border guards will still check whether third-country nationals meet all the conditions for entering the EU (laid down in Article 5 of the Schengen Borders Code) and will consult the VIS on the basis of their own experience and information, thereby adequately helping to ensure a high level of security in the EU.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr […] kohaldamisala kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu
on the proposal for a Council regulation extending the provisions of Regulation (EC) No 883/2004 and Regulation (EC) No […] to nationals of third countries who are not already covered by these provisions solely on the ground of their nationality
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr […] kohaldamisala kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu
on the proposal for a Council regulation extending the provisions of Regulation (EC) No 883/2004 and Regulation (EC) No [...] to nationals of third countries who are not already covered by these provisions solely on the ground of their nationality
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut ( KOM(2007)0439 );
– having regard to the Commission proposal ( COM(2007)0439 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 lõiget 4;
– having regard to Article 63(4) of the EC Treaty,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6-0289/2007 );
– having regard to Article 67 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0289/2007 ),
– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ( A6-0209/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0209/2008 ),
(3 a) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest, eriti selle artikli 34 lõike 2 mõttest.
(3a) This Regulation respects the fundamental rights and observes the principles recognised, in particular, by the Charter of Fundamental Rights of the European Union, notably Article 34(2).
Taastab praegustes õigusaktides sisalduva põhjenduse (mille algselt esitas Euroopa Parlament), mis puudub uue määruse vastuvõtmise ettepanekus.
Reinstates a recital (originally proposed by the European Parliament) in the current legislation that is not included in the new proposal.
(6 a) Euroopa Liidu eesmärgiks on kõrgetasemelise sotsiaalkaitse edendamine ning elatustaseme ja elukvaliteedi tõstmine liikmesriikides.
(6a) Promoting a high level of social protection and raising the standard of living and the quality of life in the Member States are objectives of the European Union.
Taastab praegustes õigusaktides sisalduva põhjenduse, mis puudub uue määruse vastuvõtmise ettepanekus.
Reinstates a recital in the current legislation that is not included in the new proposal.