natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Troopikavööndi riikide suur potentsiaal
Major potential in tropical countries
Biomassi kultuurid, mida kasvatatakse troopilistes ja subtroopilistes piirkondades, on energia suhtelt pindalaühiku kohta keskmiselt 4–6 korda tootlikumad kui tüüpilised parasvöötme kultuurid.
Biomass crops grown in tropical and sub-tropical regions, in terms of energy per unit of land, are 4-6 times more productive on average than typical crops grown in temperate climates .
Troopikavööndi riikidele on avaldanud negatiivset mõju OECD riikide põllumajandussektori massiivne toetamine.
Tropical countries have been impacted negatively by the heavily-subsidized agricultural sectors in OECD countries.
Tõelisi võimalusi võiks pakkuda põllumajandusreform, vähemalt vähimarenenud maades, et ajakohastada nende põllumajandussektorit, kasutades biokütuseid mingil määral mootorina.
Agricultural reform could offer real opportunities, not l east for the LDCs, to modernize their agricultural sectors, using bio-fuels as somewhat of a driver.
Põhja ja lõuna vahelise bioenergiakaubanduse praegune loogika tugineb peamiselt suurtele erinevustele tootlikkuses ja tootmiskuludes.
The underlying logic for North-South bio-energy trade arises mainly from the large differences in productivity and cost of production.
Seepärast on loomulik tunnistada paljude Aafrika ja Ladina-Ameerika riikide tohutut potentsiaali tõhusaks biokütuste tootmiseks.
It is therefore natural to recognize the huge potential for effective bio-fuels production offered by many African and Latin American countries .
Import neilt mandritelt peaks olema Euroopa Liidu eelistatud alternatiiv, tingimusel, et tootmisel juhindutakse rangetest säästlikkuskriteeriumidest.
Imports from these continents ought to be a favored alternative for the Europea n Union, provided the production is guided by strict sustainability criteria.
Siiski vajab enamik väikese sissetulekuga riikidest biokütuste tööstuse väljaarendamiseks suutlikkuse ülesehitamist.
However, to develop a bio-fuels industry most low-income countries are in great need of capacity building.
Komisjoni hiljutine algatus, ülemaailmne kliimamuutuste liit, peaks olema selleks kõige paremini sobiv vahend.
The recent Commission Initiative, the Global Climate Change Alliance, should be a perfect instrument for this.
Soovitav on ettevaatlik lähenemine
Cautious approach recommended
Olla käesoleva arvamuse koostaja tähendab seepärast tohutut vastutust.
Being draftsman of this report therefore feels like a huge responsibility.
Biokütuste säästlikkuskriteeriume on kiiresti vaja, samas on nende väljatöötamine äärmiselt keeruline.
The sustainability criteria for bio-fuels are urgently needed, at the same time immensely complex to develop.
Kui asja õigesti ajada, siis peaksid biokütused kliimamuutuste leevendamisele ja energia varustuskindluse suurendamisele kaasa aitama.
If done the right way, bio-fuels should be able to contribute positively to climate change mitigation and energy security.
Kui mitte, siis on ilmselge oht, et biokütuste algatus võib lõppeda suure läbikukkumisega.
If not, the risk is obvious that the bio-fuels initiative could end in a big failure.
Biokütused on praegu oma arengu algfaasis.
We are presently in the early stages of bio-fuel developments.
Elluviidav poliitika peab käima käsikäes jõupingutustega kütusesäästlikkuse suurendamiseks, samuti elektrisõidukite, kütuseelementide jne väljatöötamisega.
The policy pursued has to be closely integrated with the efforts for enhanced fuel efficiency as well as the development of electric vehicles, fuel-cells etc.
Lisaks sellele peab see poliitika pakkuma tugevaid stiimuleid innovatsiooniks biomassi kasutusviiside alal.
Moreover, the policy must provide strong incentives for innovation in the way biomass is used.
Ehkki järgmise põlvkonna biokütuste uuringud tunduvad paljutõotavad, on probleemiks ajakulu.
While research efforts into the next generation of bio- fuels look promising, the problem is the time perspective.
Enamik eksperte kahtleb selles, et lignotselluloosil põhinevad tehnoloogiad oleksid järgmise 10–15 aasta jooksul olulises mahus äriliselt tasuvad.
Most experts doubt that technologies based on ligno-cellulose will be commercially viable in a significant way within the next ten to fifteen years.
Kui see ennustus on õige ja EL peab kinni oma 10 % siduvast eesmärgist, suureneb biokütuste tootmine kiiresti, tuginedes peamiselt agrokütustele.
If this prediction is right - and the EU would maintain the 10% binding target – bio-fuels production will expand rapidly, based primarily on agro-fuels.
Sellel võivad olla tõsised tagajärjed toiduainetega kindlustatusele, bioloogilisele mitmekesisusele, samuti vihmametsae hävimiskiirusele.
This could have serious implications for food security, for biodiversity as well as for the rate of rainforest destruction.
Palju tundmatuid tegureid – seda nii tehnoloogia arengu kui maakasutuse muutustega seoses – annavad mõjuva põhjuse olla ettevaatlik ja liikuda edasi samm-sammult.
Because of all the unknowns – both with regard to technology developments but also to land use changes – there is a compelling argument for caution and a step-by-step approach.
Väljapakutud 10 % siduv eesmärk näib liiga optimistlik.
The proposed 10% binding target appears too optimistic.
Siin ei tohiks lähtuda põhimõttest, et eesmärk pühitseb abinõud, vaid tuleks viia ellu pigem poliitikat, millest oleks kliimale olulist kasu.
The objective should not be to reach the target at all costs, rather to implement policies which result in a significant benefit for the climate.
Komisjoni ettepanek – kriitiline ülevaade
The Commission Proposal – a critical review
Komisjoni ettepanekul biokütuste säästlikkuskriteeriumide kohta on selged positiivsed jooned .
The Commission proposal on sustainability criteria for bio-fuels has its clear merits .
Siiski on vaja ka olulisi muudatusi.
However, there is need for significant changes.
Kõigepealt tuleb selgeks teha oluline moment.
At the outset, an important point has to be made.
Kehtestades säästlikkuskriteeriumid, loob EL preemiaturu taastuvenergial põhinevate transpordikütuste jaoks.
By establishing the sustainability criteria, the EU is creating a premium market for transport fuels based on renewable energy.
Sellest järeldub loomulikult, et ELil peaks olema õigus kehtestada sellistele kütustele erinõudeid.
From this naturally follows, that the EU should have all the right to introduce specific demands on such fuels.
Edasi võib üldise märkuse korras öelda, et taastuvenergial põhinevate transpordikütuste kasutuselevõtuks ei tee jõupingutusi ainult EL üksi.
A further general comment concerns the fact that EU is not alone in making efforts to regulate the introduction of transport fuels based on renewable energy.
Lõppeesmärk peaks olema selliste säästlikkuskriteeriumide vastuvõtmine, mis leiavad laialdase rahvusvahelise tunnustuse.
The ultimate goal ought to be the adoption of sustainability criteria that are widely accepted internationally.
Komisjoni kutsutakse laiendama dialoogi muude tähtsamate osalejatega, et saavutada võimalikult suur üksteisemõistmine.
The Commission is called upon to broaden the dialogue with other major actors, the objective being to reach as common an understanding as possible.
Siduva eesmärgi läbivaatamine
Revise the binding target
Kui Euroopa Ülemkogu eesmärgis algselt kokku leppis, siis oli see tingimuslik.
When the target was first agreed upon by the European Council it was conditional.
Määrati kolm tingimust: 1) säästlikkuskriteeriumide loomine , 2) teise põlvkonna biokütuste kaubanduslik kättesaadavus ja 3) kütusekvaliteedi direktiivi muutmine .
The three conditions set were: 1) the establishment of the sustainability criteria , 2) the commercial availability of second generation bio-fuels, and 3) the amendment of the Fuel Quality Directive.
Kui vaadata uusimaid teadustöid, siis leiab sealt palju biokütuste osakaalu suurendamisega seotud ebakindlust.
When taking stock of recent scientific reports the uncertainties linked to the expansion of bio-fuels are many.
Seetõttu läksid nii EMP teaduskomitee kui ka Teadusuuringute Ühiskeskus niikaugele, et soovitasid 10 % eesmärgist loobuda.
This is the background why both the EEA Scientific Committee as well as the JRC went as far as recommending a suspension of the 10% target.
Olulised küsimused on seotud teise põlvkonna biokütuste kaubandusliku kättesaadavuse ning biokütuste tootmise otsese ja kaudse mõjuga maakasutusele .
Major questionmarks concern the commercial availability of second generation bio-fuels and the direc t as well as indirect land use effects of bio-fuels production.
Arvestades praegust suurt lahtiste küsimuste hulka, näib vastutustundlik edasiliikumise viis olevat 10 % taastuvenergia eesmärgist loobumine ja selle asemel madalama eesmärgi, näiteks 8 % , püstitamine, samuti kogu poliitika, sealhulgas taastuvenergia eesmärgi korrapärane läbivaatamine.
Given the many unknowns today, the responsible way forward seems to be to reverse the decision about the 10% renewable target and, instead, go for a lower target – like 8 % - and undertake regular reviews of the whole policy, including the target.
Säästlike taastuvenergia liikide kasutuselevõtmine
Introduce sustainable categories of renewable energy
Direktiivi eesmärk on taastuvenergia edendamine.
The purpose of the Directive is to promote renewable energy.
20 % eesmärgi saavutamiseks tuleks teha kõik võimalik taastuvenergia tootmist käsitlevate eeskirjade lihtsustamiseks, sealhulgas tagada juurdepääs võrgule ja lihtsustatud haldusmenetlus.
To reach the 20% target, everything possible should be done to facilitate the rules and regulations pertaining to renewables production, including access to the grid and simplified administrative procedures.
Planeerimiseeskirjad tuleb paindlikumaks muuta, eelkõige selliste taastuvenergia projektide osas, mille võib a priori säästlikuks lugeda.
Planning rules need to be made more flexible, not least for such types of renewable energy projects that a priori can be defined as sustainable.
Säästlikkuskriteeriumide laiendamine biokütusele
Expand the sustainability criteria to biomass for energy
Biokütuste tootmist peavad suunama säästlikkuskriteeriumid.
The need is strong for sustainability criteria guiding bio-fuels production.
Siiski ei ole loogiline valida teiste seast välja ainult ühte biokütuse liiki.
However, it is not logical to single out only one part of the use of biomass for energy purposes from the rest.
Seepärast tehakse ettepanek kohaldada säästlikkuskriteeriume kõigi biokütuse liikide suhtes.
It is therefore proposed to extend the sustainability criteria to all uses of biomass for energy.
Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid
Criteria for GHG savings
Väljapakutud kasvuhoonegaaside heitkoguste 35 % vähendamine on arvamuse koostaja arvates liiga tagasihoidlik .
The proposed GHG saving of 35% is, in the opinion of your draftsman, too little ambitious .
Nii madala eesmärgi juures toimuks enamiku praegu turulolevate biokütuste puhul peagi ebatõhus tootmine, mille kasu kliimale on väike ja mis võib avaldada maakasutusele suurt kaudset mõju, kusjuures on oht, et tootmine üldse peatuks.
By setting such a low target, the majority of biofuels in the market today will qualify, with a risk of locking production into inefficient production with limited climate benefits and potential large in-direct land use effects.
Lisaks vähendatakse kasvuhoonegaaside läviväärtuse seadmisega ainult 35 %-le olulist potentsiaali biokütuste efektiivseks tootmiseks troopikamaades .
Moreover, with a GHG threshold of only 35%, the significant potential for efficient bio-fuels production in the tropics is being downplayed.
Lõpuks tuleb märkida, et komisjoni ettepanekus ei pakuta tõelisi stiimuleid innovatsiooniks ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
Lastly, but not the least, no real incentive for innovation and GHG performance improvement is offered in the Commission proposal.
Selleks, et tulevastest biokütustest oleks kliimale rohkem kasu, teeb arvamuse koostaja ettepaneku sätestada jõustumisest alates kasvuhoonegaaside läviväärtuseks 50 % .
In order for future biofuels to deliver more in terms of climate benefits the proposal of your draftsman is a GHG saving threshold of 50% from the entry into force.
Lisaks, selleks et stimuleerida taastuvenergia parimaid alternatiive transpordisektoris (sh elekter ja vesinik), peaksid liikmesriikide võimalikud toetuskavad, sealhulgas toetused, olema kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemisega proportsionaalsed .
In addition, in order to give incentives to the best alternatives for renewable energy in transport (including also electricity and hydrogen) possible support schemes, including subsidies, in Member States should be proportional to the GHG saving.
„ Keelatud alade ” kriteeriumid
Criteria for "No-go areas"
Komisjoni ettepanekuga välistatakse teatavat tüüpi alad biokütuste tootmisest – „keelatud alade” kujul, näiteks puutumata metsad, looduskaitsealad, bioloogiliselt väga mitmekesised rohumaad jne.
The Commission proposal excludes certain types of land for the production of bio-fuels – in the form of “no-go” areas - like undisturbed forests, areas designated for nature protection, highly bio-diverse grassland etc.
See on hea.
This is positive.
Siiski puuduvad väljapakutud „keelatud alade” loetelust mõned tundlikud alad ja loetelu tuleks täiendada, näiteks luues kõrge kaitseväärtusega ala kategooriad.
However, the proposed list of “no-go” areas does omit certain sensitive areas and ought to be complemented, for instance by adopting the High Conservation Value Land categories.
Komisjoni ettepanek kujutab maakasutusega seoses maailma liiga mustvalgena.
The Commission proposal paints the world too much in black and white with regard to land use..
Maa-alad on kas tootmisele täiesti avatud või siis on keelatud neid kasutada.
Land areas are either open to full production or prohibited for use.
Euroopa metsades, samuti troopikametsades peaks olema võimalik säästlik majandamine, nii et biomassi kasutatakse piiratud koguses, kuid säästlikult.
In European forests, as well as in tropical forests, sustainable management ought to be possible, so that limited amounts of biomass can be used, if it is done in a sustainable way.
Sotsiaalsed kriteeriumid
Social criteria
Komisjoni ettepanek ei sisalda sotsiaalseid kriteeriume, osaliselt seetõttu, et selliste kriteeriumide lisamine võiks olla vastuolus WTO eeskirjadega.
Social criteria were not included in the Commission proposal, one of the reasons given that introducing such criteria could be in conflict with WTO rules.
Käesolevas aruandes tehakse komisjonile ettepanek koostada iga kahe aasta järel eriaruanne biokütuste suurema nõudluse ja kasutamise sotsiaalse mõju kohta.
The proposal of this report is for the Commission to draw up a special report every second year, pertaining to a whole range of social impacts of the increased demand and use of bio-fuels.
Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise arvutamise metoodika
Methodology for calculation of GHG savings
Nõutav kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine arvutatakse VII lisas esitatud LCA metoodika abil.
The called-for GHG saving is calculated through a LCA methodology, described in annex VII.
Metoodika on põhimõtteliselt usaldusväärne ja piisavalt paindlik, et võimaldada selle kohandamist pärast direktiivi sisus kokkuleppele jõudmist.
The methodology is in principle sound and sufficiently flexible to allow for adjustments after the Directive has been agreed upon.
Võrdlusalusena pakutakse välja konkreetsed vaikeväärtused kultuuride kasvatamise ja biokütuste tootmise ja transpordi kohta, samuti maakasutuse muutuste kohta.
Specific default values are suggested for the cultivation, production and transport of bio-fuels - as well as for land use changes - to be used as reference points.
Küsimuse alla tuleb seada üldine viis, kuidas vaikeväärtused määratletakse seoses maakasutuse ja maakasutuse muutusega , kuid ka kultuuride kasvatamisega.
The generalized way by which the default values are established must be questioned - in relation to land us e and land use change , but, as well, to cultivation.
Komisjoni ettepaneku loogika näib olevat selline, et teatavat liiki maakasutuse, näiteks rohumaade harimisega kaasneb sõltumata tootmise asukohast ühesugune kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine ja/või ühesugune süsinikukadu.
The logic of the Commission proposal seems to be that a certain type of land use, like cultivating grasslands, will lead to the same GHG savings and/or the same carbon losses, regardless of where production takes place.
Kuid rohumaad erinevad akumuleeritud süsiniku koguse poolest ja seega ei saa neid kirjeldada ühe vaikeväärtuse kaudu .
But grasslands differ in the amount of carbon stored , and hence cannot be described through a single default value .
Ainuüksi Brasiilias on hinnanguliselt kümme eri liiki rohumaid ( cerrados ), mis on eri omadustega.
In Brazil alone, there are an estimated ten different types of grasslands (cerrados) with different characteristics.
Vaja on lokaalsemat lähenemist, arvestades, et kogu biokütuste tootmist käsitlev teadus on väga keeruline, eriti mis puudutab otsese ja kaudse maakasutuse muutuse potentsiaalselt suurt mõju.
Considering that the whole science around bio-fuels production is enormously complex, in particular when it comes to the potentially large effects of direct and indirect land use changes, there is need for a more regional approach.
Eriti maakasutuse muutusest tingitud heitkoguste osas pakutakse välja parem metoodika, mis tugineb valitsustevahelise kliimamuutuste rühma tööle ja milles on eri piirkondade jaoks antud täpsed vaikeväärtused.
In particular with regard to emissions from land use change a superior methodology is proposed, drawing upon work by the IPCC which provides specific default values for different regions.
Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma metoodika kasutamise kasuks räägivad veenvad argumendid.
There are strong reasons to make use of the IPCC methodology.
See on paindlikum ja tõenäoliselt leiab laiemat heakskiitu, sest on juba laialdaselt kasutusel.
It provides more flexibility and is likely to meet with broad approval since it is already being used widely.
Pinnasesüsiniku roll tuleb selgesõnalisemalt arvesse võtta.
The role of soil carbon needs to be accounted for more explicitly.
Teatav tootmine, eriti mitmeaastaste kultuuride kasvatamine, suurendab pinnasesüsiniku hulka ning võib seega aidata degradeerunud või vähetähtsat viljelusala tootlikuks muuta.
Some production, based in particular on perennial crops, will increase the carbon stored in soils and can thus help turn degraded or marginal land into productive land.
Komisjon on metoodikast välja jätnud maakasutuse kaudsest muutusest tulenevad potentsiaalsed kasvuhoonegaaside heited, näiteks siis, kui biokütuste tootmine toob kaasa varem seal kasvatatud toidukultuuride nihkumise teistele maadele.
In the methodology the Commission has left out potential GHG emissions from indirect land use change, like when the production of bio-fuels leads to displacement of previously grown food crops on-to other lands.
Paljud eksperdid peavad seda mõju oluliseks.
Such effects are by many experts considered to be significant.
Siiski puudub sellise mõju ulatuse täpseks hindamiseks ülemaailmne mudel.
However, no global model exists to provide us with precise estimates of the scale of such effects.
Nähtavasti on tähtis LCA metoodikat sellise mõju hinnanguga täiendada.
It appears essential to complement the LCA methodology with an estimate for such effects.
Üheks võimaluseks, mille on välja töötanud ökoinstituut, oleks kasutada nn riskiliidetavat, s.o trahvi maakasutuse kaudse muutuse eest, mis lisatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste arvestusele biokütuste tootmise kohta haritaval maal.
One possibility, developed by the OKO-Institut, would be to use a so-called risk adder, i e a penalty for the expected indirect land use changes that is added to the GHG emissions calculations for the production of biofuels on arable land.
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 ja artiklit 95,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 175(1) thereof and Article 95 thereof
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 ja artiklit 95 seoses artikli 12 lõikega 6 ning artiklitega 15, 16 ja 17 ,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 175(1) thereof and Article 95 thereof in relation to Articles 12(6) and 15, 16 and 17 ,
(2) Eelkõige on biokütuste ulatuslikum kasutamine transpordisektoris üks mõjusaimaid vahendeid , mille abil ühendus saab vähendada oma sõltuvust imporditud naftast, mille puhul on varustuskindluse probleemid kõige teravamad, ja mõjutada transpordisektori kütuseturgu .
(2) In particular, increased use of biofuels for transport is one of the most effective tools by which the Community can reduce its dependence on imported oil – where the security of supply problem is most acute - and influence the fuel market for transport .
(2) Lisaks energiatõhususe parandamisele on biomassist ja teistest taastuvatest allikatest toodetud energia ulatuslikum kasutamine transpordisektoris mõjusaimaid vahendeid, mille abil ühendus saab vähendada oma sõltuvust imporditud naftast transpordisektoris , mille puhul on varustuskindluse probleemid kõige teravamad, ja juhtida sektori säästlikule arenguteele .
(2) In addition to energy efficiency improvements, increased use of energy from biomass and other renewable sources in the transport sector are some of the most effective tools by which the Community can reduce its dependence on imported oil in the transport sector – where the security of supply problem is most acute - and lead the sector towards a sustainable pathway.
(4) Taastuvenergia tegevuskava on näidanud, et eesmärk suurendada taastuvenergia osakaalu üldises energiatarbimises 20%-ni ja transpordisektoris 10%-ni on asjakohane ja saavutatav ning et kohustuslikke eesmärke sisaldava raamistikuga tuleks äriringkondadele tagada pikas perspektiivis stabiilsus, mida nad vajavad mõistlike investeerimisotsuste tegemiseks taastuvenergiasektoris.
(4) The Renewable Energy Roadmap demonstrated that a 20% target for the overall share of energy from renewable sources and a 10% target for renewable energy in transport would be appropriate and achievable objectives , and that a framework that includes mandatory targets should provide the business community with the long term stability it needs to make rational investment decisions in the renewable energy sector.
(4) Taastuvenergia tegevuskava on näidanud, et eesmärk suurendada taastuvenergia osakaalu üldises energiatarbimises 20 %-ni on asjakohane ning et kohustuslikke eesmärke sisaldava raamistikuga tuleks äriringkondadele tagada pikas perspektiivis stabiilsus, mida nad vajavad mõistlike investeerimisotsuste tegemiseks taastuvenergiasektoris.
(4) The Renewable Energy Roadmap demonstrated that a 20% target for the overall share of energy from renewable sources would be appropriate, and that a framework that includes mandatory targets should provide the business community with the long term stability it needs to make rational investment decisions in the renewable energy sector.
Sel ajal kui argumendid taastuvenergia üldise osakaalu 20 % eesmärgi kasuks on oluliselt tugevnenud, seatakse taastuvenergia eesmärk transpordisektoris järjest enam kahtluse alla.
While the arguments in favour of the 20% target for the overall share of energy from renewable sources have grown considerably stronger, the target for renewables in transport is increasingly being questioned.
(5) Brüsselis 2007. aasta märtsis kokkutulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas ühenduse pühendumust taastuvenergia arendamisele kogu ühenduses ka pärast 2010. aastat.
(5) The Brussels European Council of March 2007 reaffirmed the Community's commitment to the Community-wide development of renewable energies beyond 2010.