natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kui lähiaastatel peaks saavutatama rahvusvaheline siduv kokkulepe Kyoto lepingu järgseks perioodiks, suurendab Euroopa Liit oma heite vähendamise eesmärki 2020. aastaks 20 %-lt 30 %-le.
Should there be a binding international agreement over the next few years for the post-Kyoto period, the EU will raise its emissions reduction target from 20% to 30% up to 2020.
Sellest saab äärmiselt oluline jõupingutus, millel on hoolimata selle üliolulisusest keskkonna seisukohalt väga tõsised majanduslikud, sotsiaalsed ja sotsioloogilised tagajärjed Euroopa elanikkonnale.
This will entail a considerable effort which, however desirable it might be from an environmental point of view, will have huge economic, social and sociological repercussions on the peoples of Europe.
Sellist eesmärkide kohandamist ei saa teha komiteemenetluse kaudu, vaid kaasotsustamismenetluse korras, millele eelneb demokraatlik aruelu.
Such an adjustment cannot be made through Comitology but will have to be adopted through the codecision procedure following a democratic debate.
Komisjonil palutakse esitada ettepanekud, mis võtavad arvesse kohustusi, milles tuleb kokku leppida rahvusvahelise kogukonnaga.
The Commission is asked to make proposals, taking account of the commitments to be entered into by the international community.
Isegi kui eelolevad läbirääkimised peaksid lõppema läbikukkumisega, mis on alati võimalik, peaks Euroopa Liit vaatama läbi õigusaktid, mida ta soovib vastu võtta.
Even if future negotiations should fail, which is always possible, the European Union should still review the legislation it intends to adopt.
(3) Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks kinnitas Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumisel Brüsselis ühenduse eesmärgi vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 30 % võrreldes 1990. aastaga, mis on ELi panus 2012. aasta järgset perioodi käsitlevasse üldisesse ülemaailmsesse kokkuleppesse , eeldusel et teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavaid heitkoguste vähendamise kohustusi ning majanduslikult rohkem arenenud arengumaad panustavad piisavalt vastavalt oma kohustustele ja võimalustele.
(3) In order to meet this objective, the European Council in its meeting of 8 and 9 March 2007 in Brussels has endorsed a Community objective of a 30% reduction in greenhouse gas emissions by 2020 compared to 1990 as its contribution to a global and comprehensive agreement for the period beyond 2012, provided that other developed countries commit themselves to comparable emission reductions and economically more advanced developing countries commit themselves to contributing adequately according to their responsibilities and capabilities.
(3) Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks kinnitas Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumisel Brüsselis ühenduse eesmärgi vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 30% võrreldes 1990. aastaga, eesmärgiga jõuda 2012. aasta järgset perioodi käsitleva üldise ülemaailmse kokkuleppeni , eeldusel et teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavaid heitkoguste vähendamise kohustusi ning majanduslikult rohkem arenenud arengumaad panustavad piisavalt vastavalt oma kohustustele ja võimalustele.
(3) In order to meet this objective, the European Council in its meeting of 8 and 9 March 2007 in Brussels has endorsed a Community objective of a 30% reduction in greenhouse gas emissions by 2020 compared to 1990 with a view to a global and comprehensive agreement for the period beyond 2012, provided that other developed countries commit themselves to comparable emission reductions and economically more advanced developing countries commit themselves to contributing adequately according to their responsibilities and capabilities.
ELi väljakuulutatud eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20% võrreldes 1990. aasta tasemega.
The EU's declared objective is to reduce greenhouse gas emissions by 20% from the 1990 level.
Alles pärast Kyoto-järgse rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimist saab liit astuda samme, et saavutada täiendav vähendamine kuni 30% mainitud 1990. aasta tasemest.
Only if there is a post-Kyoto international agreement can the Union take steps to achieve an additional reduction of up to 30% from that 1990 level.
(4 a) Nagu on rõhutanud valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC), on võitluses kliimamuutusega otsustav osa etendada tuumaenergial.
(4a) As stressed by the Inter governmental Panel on Climate Change (IPCC), nuclear energy has a decisive role to play in the fight against climate change.
Koos taastuvenergiaga võiks aastaks 2020 kuni 60% ELi energiast pärineda süsinikdioksiidivabast tootmisest.
Together with renewable energ y , up to 60% of EU energy could be generated fromCO 2 -free production by 2020.
Tuumaenergia võiks kulutõhusal moel anda suurema osa baaskoormuselektrienergiast ning taastuvenergiaallikaid kasutataks keskmiste ja tippkoormuste ajal.
Nuclear energy could produce the majority of base load electricity in a cost ‑efficient way, with renewables used for medium and peak load s .
Prantsusmaal, kus suur osa elektrist toodetakse tuumaenergiast, on süsinikdioksiidi heitkogused inimese kohta juba praegu oluliselt madalamad kui naaberriikides.
With a high proportion of electricity produced by nuclear energy, France already emits significantly less CO2 per person than its neighbours.
Kui võitlust kliimamuutusega tahetakse võtta tõsiselt, ilma konkurentsivõimet ohtu seadmata, on taastuvenergiaallikate märkimisväärselt kõrgemat maksumust arvesse võttes tuumaenergia arendamine vältimatu.
If the fight against climate change is to be taken seriously without putting competitiveness at risk, the development of nuclear energy is inevitable in view of the considerably higher cost of renewable energy sources.
See tagab ka varustuskindluse.
This will also guarantee security of supply.
(8) Selleks et paremini tagada jõupingutuste õiglane jaotus liikmesriikide vahel ühenduse sõltumatu kohustuse täitmisele kaasaaitamisel, ei tohiks üheltki liikmesriigilt nõuda kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist 2020. aastaks rohkem kui 20 % võrreldes 2005. aasta tasemega ning ühelgi liikmesriigil ei tohiks lubada suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastal rohkem kui 20 % võrreldes 2005. aasta tasemega.
(8) To further ensure a fair distribution of efforts between the Member States of the contribution to the implementation of the independent commitment of the Community, no Member State should be required to reduce its greenhouse gas emissions in 2020 to more than 20% below 2005 levels and no Member State should be allowed to increase its greenhouse gas emissions in 2020 to more than 20% above 2005 levels.
Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine peaks toimuma ajavahemikul 2013–2020, kusjuures igal liikmesriigil peaks olema õigus kanda järgmisest aastast üle kogus, mis vastab 2 %-le kõnealuse liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärast, ning liikmesriigid, kelle heitkogused jäävad alla osutatud piirmäära, peaksid saama kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle järgmisesse aastasse.
Reductions in greenhouse gas emissions should take place between 2013 and 2020, with each Member State being allowed to carry forward from the following year a quantity equal to 2 % of the greenhouse gas emission limit of that Member State and a Member State whose emissions are below that limit being allowed to carry over its excess emission reductions to the subsequent year.
(8) Selleks et paremini tagada jõupingutuste õiglane jaotus liikmesriikide vahel ühenduse sõltumatu kohustuse täitmisele kaasaaitamisel, ei tohiks üheltki liikmesriigilt nõuda kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist 2020. aastaks rohkem kui 20% võrreldes 2005. aasta tasemega ning ühelgi liikmesriigil ei tohiks lubada suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastal rohkem kui 20% võrreldes 2005. aasta tasemega.
(8) To further ensure a fair distribution of efforts between the Member States of the contribution to the implementation of the independent commitment of the Community, no Member State should be required to reduce its greenhouse gas emissions in 2020 to more than 20% below 2005 levels and no Member State should be allowed to increase its greenhouse gas emissions in 2020 to more than 20% above 2005 levels.
Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine peaks toimuma ajavahemikul 2013–2020, kusjuures igal liikmesriigil peaks olema õigus kanda järgmisesse aastasse üle kogus, mis vastab 3 %-le kõnealuse liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärast, ning liikmesriigid, kelle heitkogused jäävad alla osutatud piirmäära, peaksid saama kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle järgmisesse aastasse.
Reductions in greenhouse gas emissions should take place between 2013 and 2020, with each Member State being allowed to carry forward to the following year a quantity equal to 3 % of the greenhouse gas emission limit of that Member State and a Member State whose emissions are below that limit being allowed to carry over its excess emission reductions to the subsequent year.
Samuti peaks liikmesriigil, kelle kasvuhoonegaaside heitkogused on ajavahemiku 2013–2020 jooksul mis tahes aastal lubatu piires või jäävad allapoole aastaks 2020 kehtestatud ülemmäära, olema lubatud müüa kasutamata ühikud teistele liikmesriikidele, et aidata täita nende piirmäärasid või eesmärke.
A Member State whose greenhouse gas emissions are, in any year between 2013 and 2020, at the limit or below the target level for 2020, should also be allowed to trade its excess emission reductions with other Member States to assist them in meeting their limits or targets.
(8 a) Selleks et võrdsustada erinevused eri liikmesriikide heitkoguste vähendamise kuludes ja võimaldada suuremat geograafilist paindlikkust, suurendades samal ajal ühenduse üldkohustuse üleüldist kulutõhusust, peaks igal liikmesriigil olema lubatud kanda osa oma kasvuhoonegaaside lubatud ühikutest üle teisele liikmesriigile.
(8a) As a means of even ing out the differences in emission reduction cost s faced by various Member States , and to allow for increased geographical flexibility, while at the same time enhanc ing the overall cost-efficiency of the total commitment of the Community, a Member State should be allowed to transfer a part of its greenhouse gas emissions entitlement to another Member State.
Kõnealust ülekannet peaks reguleerima kahepoolne kokkulepe ning läbipaistvuse peaks tagama komisjoni sellekohane teatis ja ülekande registreerimine mõlema asjaomase liikmesriigi registrites.
This transfer sh ould be regulated by a bilateral agreement and transparency sh ould be ensured by way of notification to the Commission and the registration of the transfer in the registries of both Member States involved.
Selleks et aidata kindlustada kõnealust turgu ning tagada ühenduses kasvuhoonegaaside heitkoguste edasine vähendamine ja hõlbustada seega selliste ühenduse eesmärkide saavutamist, mis on seotud taastuvenergia, energia varustuskindluse, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, tehakse ettepanek lubada kuni tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseni liikmesriikidel kasutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektitegevustest kolmandates riikides saadud heitkoguste vähendamise ühikuid igal aastal kuni 3 % ulatuses iga liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogustest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma.
To help ensure such market as well as to ensure further greenhouse gas emission reductions within the Community and thus enhance the implementation of the objectives of the Community relating to renewable energy, energy security, innovation and competitiveness, it is proposed to allow the annual use by Member States of credits from greenhouse gas emission reduction projects in third countries, until a future international agreement on climate change has been reached, up to a quantity representing 3% of the greenhouse gas emissions of each Member State not covered under Directive 2003/87/EC in the year 2005.
Selleks et aidata kindlustada kõnealust turgu ning tagada ühenduses kasvuhoonegaaside heitkoguste edasine vähendamine ja hõlbustada seega selliste ühenduse eesmärkide saavutamist, mis on seotud taastuvenergia, energiatõhususe, energia varustuskindluse, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, tehakse ettepanek lubada kuni tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseni liikmesriikidel kasutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektitegevustest kolmandates riikides saadud heitkoguste vähendamise ühikuid igal aastal kuni 4% ulatuses iga liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogustest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma.
To help ensure such a market as well as to ensure further greenhouse gas emission reductions within the Community and thus enhance the implementation of the objectives of the Community relating to renewable energy, energy efficiency, energy security, innovation and competitiveness, it is proposed to allow the annual use by Member States of credits from greenhouse gas emission reduction projects in third countries, until a future international agreement on climate change has been reached, up to a quantity representing 4% of the greenhouse gas emissions of each Member State not covered by Directive 2003/87/EC in the year 2005.
Liikmesriikidel peaks olema lubatud kanda kõnealuse koguse kasutamata osa üle teistele liikmesriikidele , tingimusel et vähemalt 50% sellistest projektidest viiakse ellu vähim arenenud riikides ja arenevates väikestes saareriikides .
Member States should be allowed to transfer the unused part of that quantity to other Member States , provided that at least 50% of such projects are implemented in the LDCs and the SIDS .
Iga kahe aasta tagant tuleks hinnata kavandatud edusamme ning 2016. aastal tuleks läbi viia käesoleva otsuse rakendamise täielik hindamine.
Every two years an assessment should be made on the projected progress and a full evaluation of the implementation of this Decision should be made in 2016.
On tähtis, et EL teostaks tõhusat järelevalvet selles osas, kas liikmesriigid peavad kinni käesolevas otsuses esitatud kvaliteedikriteeriumidest puhta arengu mehhanismi projektidele.
It is essential that the EU also efficiently monitors whether the quality criteria for the CDM projects proposed in this Decision are respected and followed by the Member States.
Nendest standarditest kinnipidamine tooks kaasa parema kvaliteediga puhta arengu mehhanismi projekte.
Abiding by these standards would lead to better quality CDM projects.
(17) Kui ühendus on sõlminud kliimamuutust käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe, tuleks liikmesriikide heitkoguste piiranguid kohandada , et täita kokkuleppes sätestatud ühenduse kohustust kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel, võttes arvesse liikmesriikidevahelise solidaarsuse põhimõtet ja vajadust kogu ühendust hõlmava säästva majanduskasvu järele.
(17) Upon the conclusion by the Community of an international agreement on climate change the emission limits for Member States should be adjusted to achieve the Community’s greenhouse gas emission reduction commitment set out in that agreement, taking into account the principle of solidarity between Member States and the need for sustainable economic growth across the Community.
Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektidest kolmandates riikides saadud heitkoguste vähendamise ühikuid , mida iga liikmesriik saab kasutada , tuleks suurendada kuni poole võrra selliste heitkoguste täiendavast vähendamisest, mis pärinevad allikatest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma .
The amount of credits from greenhouse gas emission reduction projects in third countries that each Member State can use should be increased by up to half of the additional reduction effort from sources not covered under Directive 2003/87/EC.
(17) Kui ühendus on sõlminud kliimamuutust käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe, rakendades oma eesmärgi vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 30%, peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku ja mõju hindamise liikmesriikide heitkoguste piirangute kohandamise kohta , et täita kokkuleppes sätestatud ühenduse kohustust kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel, võttes arvesse liikmesriikidevahelise solidaarsuse põhimõtet , vajadust kogu ühendust hõlmava säästva majanduskasvu järele ja jagatud vastutuse põhimõtet .
(17) Upon the conclusion by the Community of an international agreement on climate change implementing its 30% g reenhouse g as reduction target , the Commission should submit a proposal and an impact assessment to the European Parliament and the Council, concerning the adjustment of emission limits for Member States in order to achieve the Community’s greenhouse gas emission reduction commitment set out in that agreement, taking into account the principle of solidarity between Member States , the need for sustainable economic growth across the Community and the principle of shared responsibilities .
Ettepanekus tuleks täpsustada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektidest kolmandates riikides saadud heitkoguste vähendamise ühikute kogust , mida iga liikmesriik saab kasutada.
The proposal should specify the amount of credits from greenhouse gas emission reduction projects in third countries that each Member State can use .
(19) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega nr 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
(19) The measures necessary for the implementation of this Decision should be adopted in accordance with Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission.
Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused võtta pärast rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimist vastu meetmed liikmesriikide heitkoguste piirangute kohandamiseks, meetmed projektidest saadud täiendavat liiki ühikute kasutamiseks kooskõlas kõnealuse kokkuleppega ning meetmed, mis on vajalikud käesoleva otsuse alusel sooritatud tehingute kontrollimiseks.
In particular power should be conferred on the Commission to adopt, after the conclusion of an international agreement, measures for the adjustment of Member State emission limits, as well as measures for the use of additional types of project credits in accordance with that agreement, as well as to adopt the measures necessary to check transactions under this Decision.
Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva otsuse vähemolulisi sätteid ning täiendada seda uute vähemoluliste sätete lisamise või muutmisega, tuleks need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Since those measures are of general scope and are designed to amend non-essential elements of this Decision and to supplement this Decision by the addition or modification of new non-essential elements, they should be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny provided for in Article 5a of Decision 1999/468/EC.
Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused käesoleva otsuse alusel sooritatud tehingute kontrollimiseks.
In particular power should be conferred on the Commission to check transactions under this Decision.
Lisaks tähendab mõiste „kasvuhoonegaaside heitkogused” süsinikdioksiidi (CO 2 ), metaani (CH 4 ), dilämmastikoksiidi (N 2 O), fluorosüsivesinike (HFC), perfluorosüsivesinike (PFC) ja väävelheksafluoriidi (SF 6 ) heitkoguseid , mis pärinevad direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt kindlaksmääratud allikatest, mis on väljendatud süsinikdioksiidi ekvivalendina.
In addition,‘greenhouse gas emissions’ means the emission of carbon dioxide (CO2), methane (CH4), nitrous oxide (N2O), hydro fluorocarbons (HFCs), perfluorocarbons (PFCs) and sulphur hexafluoride (SF6) from sources, expressed in terms of carbon dioxide equivalent, as determined pursuant to Directive 2003/87/EC .
Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
In addition, the following definitions sh all apply :
„kasvuhoonegaaside heitkogused” – süsinikdioksiidi (CO 2 ), metaani (CH 4 ), dilämmastikoksiidi (N 2 O), fluorosüsivesinike (HFC), perfluorosüsivesinike (PFC) ja väävelheksafluoriidi (SF 6 ) heitkogused , mida heitkogustega kauplemise süsteem ei hõlma ja mis pärinevad Kyoto protokolliga reguleeritud heitkoguste allikate järgi hindamise ja neeldajate abil kõrvaldamise meetodite kohaselt kindlaksmääratud allikatest, ning mis on väljendatud süsinikdioksiidi ekvivalendina ;
‘greenhouse gas emissions’ means the emission of carbon dioxide (CO2), methane (CH4), nitrous oxide (N2O), hydrofluorocarbons (HFCs), perfluorocarbons (PFCs) and sulphur hexafluoride (SF6) from sources not covered by the ETS , expressed in terms of carbon dioxide equivalent, as determined pursuant to the methodologies for emissions by sources and removals by si nks regulated by the Kyoto Protocol .
„rahvusvaheline kokkulepe” – üldine ja kõikehõlmav kokkulepe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni kontekstis, millega EL võtab kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 30% võrra 1990. aastaga võrreldes, eeldusel et teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavaid heitkoguste vähendamise kohustusi ning majanduslikult enamarenenud arengumaad panustavalt piisavalt vastavalt oma kohustustele ja võimalustele .
‘ i nternational agreement ’ : means a global and comprehensive agreement in the context of the UNFCCC, entailing for the EU an objective of a 30% reduction in greenhouse gas emissions by 2020 compared to 1990, commitments to comparable efforts by other developed countries and adequate contributions by economically more advanced developing countries, according to their responsibilities and respective capabilities .
Ajavahemikul 2013–2019 lubatakse igal liikmesriigil kanda järgmisest aastast üle kogus, mis vastab 3 %-le kõnealuse liikmesriigi lõike 2 kohasest kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärast.
During the years 2013 to 2019, a Member State may carry forward to the following year a quantity equal to 3 % of the greenhouse gas emission limit of that Member State in paragraph 2.
Juhul kui liikmesriigi heitkogused jäävad alla lõikes 2 osutatud piirmäära, võib asjaomane riik kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle järgmisesse aastasse või teisele liikmesriigile, kes võib kõnealust kogust kasutada oma kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäära täitmiseks aastal, mil heitkoguste vähendamiste ülejääk on tekkinud .
If the emissions of a Member State are below the limit in paragraph 2 it may carry over its excess emission reductions to the subsequent year or transfer them to another Member State , wh ich may use the quantity transferred to meet its greenhouse gas emission limit for the year in which the excess emission reductions have been generated .
Kui 2020. aastal jäävad liikmesriigi heitkogused allapoole käesoleva otsuse lisas täpsustatud piirmäära, võib asjaomane liikmesriik kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle teisele liikmesriigile, kes võib ülekantud kogust kasutada oma kasvuhoonegaaside heitkoguste 2020. aasta piirmäära täitmiseks.
In 2020, if the emissions of a Member State are below the level specified in the Annex to this decision, it may transfer its excess emission reductions to another Member State, wh ich may use the quantity transferred to meet its greenhouse gas emission limit for 2020.
Projektitegevusest saadud heitkoguste vähendamise ühikute kasutamine
Use of credits from project activities.
Projektitegevusest saadud heitkoguste vähendamise ühikute kasutamine ja piirmäära ületavate siseriiklike heitkoguste vähendamiste ülekandmine
Use of credits from project activities and transfer of excess national emission reduction s
Artikkel 4 – lõige 1 - punktid a–c - teine lõik, lõiked 2 ja 3 ning lõige 4, esimene lõik
Article 4 – paragraph 1 - points a) to c) - subparagraph 2, paragraphs 2 and 3 and paragraph 4, subparagraph 1