natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile ühise kalanduspoliitika rolli kohta ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi rakendamisel merenduse juhtimises ( KOM(2008)0187 );
– having regard to the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on the role of the CFP in implementing an ecosystem approach to marine management ( COM(2008)0187 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika reformi kohta („teejuht”) ( KOM(2002)0181 );
– having regard to the Commission communication on the reform of the Common Fisheries Policy (‘Roadmap’) ( COM(2002)0181 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegia kohta ( KOM(2002)0511 );
– having regard to the communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ‘A strategy for the sustainable development of European aquaculture’ ( COM(2002)0511 ),
– võttes arvesse põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 27. ja 28. jaanuaril 2003. aastal Brüsselis toimunud kohtumise lõppjäreldusi;
– having regard to the conclusions of the meeting of the Agriculture and Fisheries Council of 27-28 January 2003 in Brussels,
– võttes arvesse oma 15. veebruari 1996. aasta resolutsiooni kormoranidega seonduvate probleemide kohta Euroopa kalanduses
– having regard to its resolution of 15 February 1996 on the cormorant problem in European fisheries
– võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta
– having regard to Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora
– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ( A6‑0434/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0434/2008 ),
A. arvestades kormoranide ( Phalacrocorax carbo ) asurkondade kiiret suurenemist Euroopa Liidu territooriumil ning seda, et nende kogupopulatsioon on Euroopas viimase 25 aasta jooksul kasvanud 20 korda ja hõlmab praegu hinnanguliselt vähemalt 1,7 kuni 1,8 miljonit lindu;
A. having regard to the rapidly growing numbers of cormorants ( Phalacrocorax carbo ) on the territory of the European Union, the total population of which has grown twenty-fold over the past 25 years and is now estimated to comprise at least 1.7 to 1.8 million birds,
B. arvestades vesiviljelusettevõtetele ja paljude Euroopa Liidu liikmesriikide mererannikul ja sisevetes elutsevate arvukate looduslike kalaliikide varudele tekitatud tõendatud ja püsivaid kahjusid;
B. having regard to the proven and sustained damage suffered by aquaculture undertakings and stocks of many wild fish species in the inland waterways and along sea coasts in many Member States of the European Union,
C. arvestades, et ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi rakendamine nii mere- ja rannikualade kui siseveekogude majandamiseks vajab tasakaalustatud poliitikat, mis suudab tagada tasakaalu kalavarude säästva kasutamise erinevate, kuid täiesti õiguspäraste eesmärkide vahel: linnukaitse ja mitmekesise linnu- ja kalafauna säilitamine ühelt poolt ning kalurite ja kalakasvatajate õiguspärane huvi kalavarude ökonoomse kasutamise suhtes teiselt poolt; arvestades samuti, et nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1100/2007 (millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks)
C. whereas implementing an ecosystem approach to the management of marine and coastal areas and inland waterways requires a balanced policy which can reconcile the differing but entirely legitimate objectives of the sustainable use of fish stocks: bird conservation and maintenance of diverse bird and fish fauna, on the one hand, and the legitimate interest of fishermen and fish farmers in the economic use of fish stocks, on the other; whereas, furthermore, Council Regulation (EC) No 1100/2007 of 18 September 2007 establishing measures for the recovery of the stock of European eel
D. arvestades, et lisaks sellele on kormorani põhjustanud paljudes ELi liikmesriikides püsivaid kahjustusi teatud geograafiliste alade taimedele;
D. whereas, moreover, in many EU Member States cormorants have caused proven permanent damage to vegetation in certain geographical areas,
E. arvestades, et praegu ei toimu ei ELis ega asjaomaste kolmandate riikidega teaduslikul ja halduslikul tasandil piisavat kahe- ja mitmepoolset koordineerimist, et selle nähtusega tegeleda ja sellist arengut takistada, eriti mis puudutab usaldusväärsete ja üldtunnustatud andmete kogumist kormoranide kogupopulatsiooni kohta ELis;
E. whereas there is at present no adequate bilateral or multilateral scientific or administrative coordination, either within the EU or with the third states concerned, to address this phenomenon and counteract this trend, particularly with a view to collecting reliable and generally recognised data on the total cormorant population in the EU,
F. arvestades, et kormorani alamliik Phalacrocorax carbo sinensis (mandriline kormoran) kustutati juba 1997. aastal niisuguste linnuliikide nimekirjast, kelle kaitseks kohaldatakse elupaiga osas erimeetmeid (linnukaitsedirektiivi I lisa), sest see alamliik omandas hiljemalt 1995. aastaks soodsa kaitsestaatuse, samas kui alamliik Phalacrocorax carbo carbo (atlandi kormoran), kes ei ole kunagi olnud ohustatud, ei ole sellesse nimekirja kunagi kuulunud;
F. whereas the sub-species Phalacrocorax carbo sinensis (‘continental cormorant’) was deleted from the list of bird species to which special conservation measures in terms of habitat apply as far back as 1997 (Annex I to the Wild Birds Directive), since it had attained a favourable conservation status by 1995 at the latest, whilst the sub-species Phalacrocorax carbo carbo (‘Atlantic cormorant’), which had never been endangered, was not included on that list at all,
G. arvestades, et linnukaitsedirektiivi artikkel 9 annab liikmesriikidele ja piirkondadele võimaluse võtta nn tõsiste kahjude vältimiseks ajaliselt piiratud kaitsemeetmeid sel juhul, kui see ei kahjusta linnukaitsedirektiivi kaitse-eesmärke, täpsemalt linnuliigi soodsat kaitsestaatust;
G. whereas Article 9 of the Wild Birds Directive permits the Member States and regions to take temporary measures to prevent ‘serious damage’, provided that this does not jeopardise the conservation aims of the directive (specifically, the favourable conservation status of the bird species in question),
H. arvestades, et mida rohkem läheneb ühe piirkonna kormoranide arv suurte veekogude taluvusvõimele, seda ebaproportsionaalsemalt suureneb tõsiste kahjude oht, mis vähendab samaaegselt tugevalt kohalike kaitsemeetmete mõju;
H. whereas the risk of serious damage increases disproportionately the closer the cormorant population in a given region approaches the carrying capacity of the region’s large bodies of water, thus at the same time greatly reducing the effectiveness of local protective measures,
I. arvestades, et linnukaitsedirektiivis ebaselgelt määratletud tõsise kahju mõiste
I. whereas the term ‘serious damage’, which is not clearly defined in the Wild Birds Directive
Artikli 9 lõike 1 punkti a teine taane. , mis lubab liikmesriikidel otseselt reguleerida linnupopulatsiooni arvukust, on pannud liikmesriikide haldusasutused õiguslikult väga ebakindlasse olukorda ning andnud palju ainet sotsiaalseks konfliktiks;
Article 9(1)(a), second indent. and is the criterion permitting Member States to take direct action to regulate a bird population, has led to considerable legal uncertainty in national administrations and represents a major potential source of social conflict,
J. arvestades, et rahvusvaheliste ekspertkomisjonide lõppjäreldused kormoranidega seonduvate probleemide kohta Euroopas erinevad üksteisest põhimõtteliselt, nagu näitavad REDCAFE
J. whereas the conclusions of the international committees of experts on the cormorant problem in Europe are fundamentally contradictory, as the concluding reports by REDCAFE
REDCAFE (kormoranide ja kalakasvatuse vahelise konflikti lahendamine üleeuroopalisel tasandil) on komisjoni poolt teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse viienda raamprogrammi raames rahastatud projekt, mis jõudis lõpule 2005. aastal. ja FRAPi
REDCAFE (Reducing the Conflict between Cormorants and Fisheries on a Pan-European Scale) is a project funded by the Commission under the 5 th Research and Development Framework Programme, concluded in 2005. , FRAP
FRAP (bioloogilise mitmekesisuse sobitamise tegevuskavade raamistik) on komisjoni poolt teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse viienda raamprogrammi raames rahastatud projekt, mis jõudis lõpule 2006. aastal. projektide ning EIFACi
FRAP (Framework for Biodiversity Reconciliation Action Plans)) is a project funded by the Commission under the 5 th Research and Development Framework Programme, concluded in 2006. and EIFAC
EIFAC (Euroopa siseveekalanduse nõuandekomitee) on ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kalanduse piirkondlik nõuandev organ siseveekalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas. lõpparuanded;
EIFAC (European Inland Fisheries Advisory Commission) is an FAO regional fisheries advisory body for inland fisheries and aquaculture. show,
K. arvestades, et kormoranide poolt tekitatud kahjude tõkestamiseks mõeldud meetmete heakskiitmine ja rahastamine on küll liikmesriikide või piirkondade pädevuses, kuid lähtudes juba ainult sellest, et kormoran on rändava eluviisiga, on kormoranide asurkondade säästvat majandamist võimalik tagada üksnes kõikide asjaomaste liikmesriikide ja piirkondade koordineeritud tegevuse kaudu koos ELi abiga;
K. whereas, although the approval and funding of measures to restrict cormorant damage falls within the area of responsibility of the Member States and/or regions, the migratory nature of the cormorant means that sustainable management of populations can only be ensured by coordinated action by all affected Member States and regions with the help of the European Union,
L. arvestades, et Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiat käsitleva komisjoni teatise lõikes, mis käsitleb arvukuse vähendamist kaitstud liikide abil, on kirjas, et lindude ja imetajate mõningate kaitstud liikide looduslikud populatsioonid võivad vähendada vesiviljelusrajatiste asurkondi, mis võib omakorda märkimisväärselt vähendada vesiviljelusettevõtte rentaablust.
L. whereas the Commission, in its communication ‘A strategy for the sustainable development of European aquaculture’, in the section headed ‘Predation by protected species’, states that: ‘Aquaculture facilities may suffer from predation by some protected wild species of birds and mammals.
Selliste röövloomadega on raske võidelda, eriti suurte tiikide või laguunide puhul.
Predation may significantly reduce the profitability of an aquaculture enterprise and predator control is difficult, especially in large extensive ponds or lagoons.
Hirmutamisvahendite mõju on kaheldav, sest röövloomad harjuvad nendega kiiresti.
The efficacy of scaring devices is doubtful, because animals quickly become used to them.
Kalakasvatuse ja vesiviljeluse ainus kaitse kormoranide eest seisneb arvatavasti kormoranide siiani suurenevate looduslike asurkondade majandamises;
In the case of cormorants, probably the only protection for fisheries and aquaculture activities consists in the management of the still-growing wild populations’,
M. arvestades, et oma 27. ja 28. jaanuaril 2003. aastal toimunud kohtumisel nõudis nõukogu seoses Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiaga, et kalast toituvate loomade (näiteks kormoranide) suhtes on vaja välja töötada ühine strateegia;
M. whereas the Council, at its meeting of 27-28 January 2003, in connection with a strategy for the sustainable development of European aquaculture, stated that it ‘is also necessary to develop a common strategy on fish-eating animals (for instance, cormorants)’,
N. võttes arvesse komisjoni poolt hiljuti esitatud suuniseid suurte karnivooride populatsioonide majandamise kavade jaoks
N. having regard to the Guidelines for Population Level Management Plans for Large Carnivores
O. arvestades asjaolu, et erinevatel siiamaani järeleproovitud riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel meetmetel on olnud selgelt üksnes väga piiratud mõju kormoranide poolt tekitatud kahjude tõkestamisele;
O. whereas the wide variety of national, regional and local measures attempted so far have clearly had only a very limited impact in restricting damage by cormorant populations,
P. arvestades, et viimastel aastatel ei ole täielikult ära kasutatud kalandussektori kohta käivate lähteandmete kogumiseks kättesaadavaid vahendeid (nt eelarverida 11 07 02: kalavarude majandamise toetus (teadusliku nõustamise tõhustamine));
P. whereas in recent years the resources available for data collection in the fisheries sector (e.g. budget heading 11 07 02: Support for the management of fishery resources (improvement of scientific advice)) have not been fully exploited,
Q. arvestades, et praegu peaaegu kõikides liikmesriikides linnukaitsedirektiivi artikli 9 kohaselt tehtud erandid kohaliku kahju ärahoidmiseks ei ole suurele bürokraatiale ja suurtele sotsiaalsetele kuludele vaatamata toonud kaasa probleemi jätkusuutlikku lahenemist;
Q. whereas the derogations for local damage prevention currently in force in nearly all Member States under Article 9 of the Wild Birds Directive have not led to a sustainable alleviation of the problem in spite of considerable administrative expenditure and social costs,
R. arvestades, et komisjon ei olnud sidusrühmade (kalandus- ja õngitsejate liidud, vesiviljelusettevõtted), teaduse esindajate, liikmesriikide ja piirkondade organite ning esinduste korduvatele üleskutsetele vaatamata valmis tegema uusi ettepanekuid selle üleeuroopalise probleemi lahendamiseks,
R. whereas, in spite of repeated requests from those affected (fishermen’s and anglers’ associations, aquaculture undertakings, etc.), from the scientific world and from bodies and delegations from the Member States and regions, the Commission has not been prepared to submit new proposals to resolve this Europe-wide problem,
3. kutsub komisjoni üles kuulutama välja teadusliku projekti, mis annab pesitsevate populatsioonide, viljakuse ja surevuse kohta praegu teadaolevate andmete alusel hindamismudeli kormoranide kogupopulatsiooni suuruse ja struktuuri jaoks, ja seda rahastama;
Calls on the Commission to put out to tender, and finance, a scientific project aimed at supplying an estimation model for the size and structure of the total cormorant population on the basis of currently available data on breeding population, fertility and mortality;
5. kutsub komisjoni üles võrdlema ühelt poolt REDCAFE ja teiselt poolt FRAPi või EIFACi omavahel vastuolus olevaid lõppjäreldusi kormoranide asurkondade majandamise kohta;
Calls on the Commission to carry out a comparative study of the contradictory conclusions concerning a cormorant management plan reached by REDCAFE, on the one hand, and FRAP and EIFAC, on the other;
7. kutsub komisjoni üles esitama mitmeastmelise Euroopa poolt koordineeritud kormoranide asurkondade majandamise kava, mis integreerib kormoranide asurkonnad pikaajaliselt kultuurmaastikusse linnukaitsedirektiivi ja Natura 2000 kalaliikide ja vee ökosüsteemide alaseid eesmärke kahjustamata;
Calls on the Commission to submit a cormorant population management plan in several stages, seeking to integrate cormorant populations into the environment as developed and cultivated by man in the long term without jeopardising the objectives of the Wild Birds Directive and Natura 2000 as regards fish species and marine and freshwater ecosystems;
10. kutsub komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles soodustama teaduslikul ja halduslikul tasandil toimuva suurema koordineerimise, koostöö ja teabevahetuse abil kormoranide asurkondade säästvat majandamist ning looma sobivad eeldused üleeuroopalise kormoranide asurkondade majandamise kava koostamiseks;
Urges the Commission and the Member States to promote the sustainable management of cormorant populations by means of increased scientific and administrative coordination, cooperation and communication, and to create appropriate conditions for the drafting of a Europe-wide cormorant population management plan;
Kormoranid ( Phalacrocorax ) on pelikaniliste ( Pelecaniformes ) seltsi kuuluv liik.
The cormorant (Phalacrocorax) is a genus belonging to the order steganopods (Pelecaniformes) .
Tegemist on keskmise suurusega kuni suurte veelindudega, kes pesitsevad kolooniatena ja on levinud üle maailma
It is a medium-sized to large water bird which breeds in colonies and is found all over the world
Kormoranide levialad on äärmiselt suured ja nad on levinud kõikidel mandritel, välja arvatud Antarktis, kuid kuna nad on eranditult kalatoidulised, siis ei esine neid Kesk-Aasia, Põhja-Ameerika ja Aafrika suurtes kontinentaalsetes ja kuivades, veevaestes piirkondades. .
Cormorants have extremely large distribution areas and are found on every continent except Antarctica, but are not found in the extensive continental and arid areas of Central Asia, North America and Africa where there are few surface waters, as their diet consists exclusively of fish. .
Euroopas kõige levinum kormoraniliik on kormoran Phalacrocorax carbo ning selle kaks vaevu eristatavat alamliiki Phalacrocorax carbo carbo (atlandi kormoran) ja Phalacrocorax carbo sinensis (mandriline kormoran).
The commonest species of cormorant in Europe is the Great Cormorant (Phalacrocorax carbo) , with the two barely distinguishable subspecies Phalacrocorax carbo carbo ( ‘ Atlantic cormorant ’ ) and Phalacrocorax carbo sinensis ( ‘ Continental cormorant ’ ) .
Sisemaal eelistavad nad enamasti suuri veekogusid, kuid lendavad jahti pidama ka keskmäestike väiksematele jõgedele.
Inland they favour large bodies of water, although they also hunt in smaller rivers in low mountain ranges.
Kormoranid on osaliselt rändlinnud, kes pärast pesitsushooaega võtavad ette pikemaid või lühemaid rändeid uute elupaikade otsingul.
Cormorants are partially migratory: after the breeding season they disperse over greater or lesser distances.
Eelkõige põhjapoolkera külma ja mõõduka kliimaga alade kormoranid rändavad talvel sageli sadu kilomeetreid lõuna poole.
Cormorants in the cool-temperate zones of the northern hemisphere, in particular, often migrate hundreds of kilometres south in winter.
Kormoranid toituvad eranditult kaladest, päevane toiduvajadus on 400–600 g kalu.
Cormorants eat nothing but fish, requiring 400-600 g per day.
Kormoranid on kõigesööjad, st nad ei eelista kindlaid kalaliike, vaid söövad neid kalu, keda vastavas veekogus on kõige lihtsam püüda.
They are opportunists in the sense that they do not have any preference for particular species of fish but eat whichever are easiest to catch in the waters where they are.
Kõige sagedamini püütakse saagiks 10 kuni 25 cm pikkusi kalu, aga võidakse hakkama saada ka suurte, kuni 60 cm pikkuste ja 1 kg kaaluvate eksemplaridega.
They most commonly catch fish between 10 and 25 cm long, but can also catch and consume fish up to 60 cm long and 1 kg in weight.
Saagi tabamiseks sukelduvad kormoranid veepinnalt otsejoones allapoole, seejärel jälitatakse saaki aktiivselt, haaratakse noka vahele ja viiakse veepinnale.
When hunting, cormorants dive from the surface in a straight line and then pursue their prey, which they catch in their beaks and take to the surface.
Eranditult kolooniatena pesitsevate lindudena lendavad kormoranid veekogudele jahti pidama enamasti suuremate rühmadena.
As highly colonial birds, cormorants mostly fly to hunting waters in relatively large flocks.
Seejärel kütib iga lind tavaliselt eraldi, sageli aga ka 25st kuni mitmesajast linnust koosnevate rühmadena, kes kalad esmalt ringina sisse piiravad, mille tulemuseks on, et erinevates veekogudes võidakse suhteliselt lühikese aja jooksul suur protsent kalavarudest ära süüa.
Upon arrival they then normally each hunt individually, but often also hunt in groups ranging from 25 to several hundred birds, which first surround the fish, with the result that in some waters they are able to consume a high percentage of the fish population in a relatively short time.
Kuna kormoranid hakkavad pikaealiste suurekasvuliste lindudena pesitsema alles 3- kuni 5aastaselt, hõlmab kogupopulatsioon Euroopas tõenäoliselt (vähemalt) 1,7 kuni 1,8 miljonit lindu
As cormorants are large, long-lived birds, which start to breed only at the age of three to five years, the total population in Europe is probably around (at least) 1.7 to 1.8 million birds
Arvud hõlmavad kolme Euroopa alampopulatsiooni Ph carbo carbo (Norra, Briti saared, Lääne-Prantsusmaa: mõõdukas kasv 30 000lt kuni 39 000 pesitsuspaarini), Lääne-Euroopa Ph carbo sinensise populatsioon (kasv 5000lt kuni 136 000 pesitsuspaarini) ja Ida-Euroopa sinensise populatsioon (põhiline levikuala Doonau piirkond, Must meri, Ukraina: kasv 5000lt kuni 113 000 pesitsuspaarini).
The figures relate to the three European subpopulations Ph. carbo carbo (Norway, British Isles, Western France: moderate increase from 30 000 to 39 000 breeding pairs), West European Ph. carbo sinensis (increase from 5000 to 136 000 breeding pairs) and East European Ph. carbo sinensis (main areas: the Danube, Black Sea, Ukraine: increase from 5000 to 113 000 breeding pairs).
Üldpopulatsiooni hindamise rusikareeglina võib kasutada valemit „pesitsevate lindude arv x tegur 2,8” (Suter 1995).
As a rule of thumb for the estimation of the total population, the following formula can be used: 'number of breeding birds x factor 2.8' (Suter 1995).
Sarnane suurusjärk on tulemuseks ka mittepesitsevate vanuserühmade hindamisel. .
A similar order of magnitude also results when the non-breeding age cohorts are estimated. .
Muu hulgas 1979. aastal vastu võetud linnukaitsedirektiiv (79/409/EMÜ) ning selle alusel pesitsuspaikade kaitseks võetud meetmed on kaasa toonud kormoranide populatsiooni ebaproportsionaalse suurenemise ning nüüdseks on nad asunud juba traditsioonilistest pesitsuspaikadest kaugele eemale jäävatesse piirkondadesse, kus neid varem kunagi ei esinenud.
The Wild Birds Directive (79/409/EEC) of 1979 and the measures based on it to protect their breeding sites are among the instruments which have led to a disproportionate growth in the cormorant population, and the birds have now also taken up residence far outside their traditional breeding grounds in regions where they used never to occur.
Asurkondade kirjeldatud ülemäärane suurenemine on avaldanud Euroopa Liidu paljudes piirkondades vahetut mõju kohalikele kalapopulatsioonidele või kalandusele ning kormoranide kohalolek on seega muutunud kogu Euroopat hõlmavaks probleemiks.
This large population has had a direct impact on local fish populations and on fishing in many areas of the European Union, so that the presence of cormorants has become a problem throughout Europe.
Rannikupiirkondade ja siseveekogude kalavarude probleemi paremaks esiletõstmiseks olgu märgitud, et iga päev 400–600g kala süües kõrvaldavad kormoranid igal aastal Euroopa veekogudest üle 300 000 tonni kala.
In order to illustrate the problem of fish stocks in coastal and inland waters, it should be pointed out that, with a daily consumption of 400-600 g fish, cormorants take more than 300 000 tonnes of fish from European waters every year.
Paljudes liikmesriikides on see kutselise siseveekogude kalanduse ja kalakasvatuse toodangu mitmekordne kogus.
In many Member States this is many times more than the volume of edible fish produced by professional inland fishermen and fish farmers.
300 000 tonni on näiteks rohkem kui Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia, Saksamaa, Ungari ja Tšehhi Vabariigi vesiviljeluse kalatoodang kokku.
This figure of 300 000 tonnes is more, for example, than the combined fish production from aquaculture of France, Spain, Italy, Germany, Hungary and the Czech Republic.
Eriti tõsised on kaotused ilma selletagi ohustatud kalaliikide, näiteks angerja, harjuse, kõhrsuu ja teiste kõvale põhjale kudejate ning laskujate ( smolts ) puhul.
Particularly serious are the losses suffered by fish species which are already endangered, such as eel, grayling, nase and other species which spawn on gravel beds, as well as smolts.