natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” ( KOM(2007)0575 );
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘An Integrated Maritime Policy for the European Union’ ( COM(2007)0575 ),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. juuni 2006. aasta resolutsiooni rannalähedase püügi ja rannikualade kogukondade probleemide kohta
– having regard to its resolution of 15 June 2006 on inshore fishing and the problems encountered by inshore fishing communities
– võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2006. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile kalapüügisektori majandusliku olukorra parandamise kohta ( KOM(2006)0103 ) ja Euroopa Parlamendi 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni kõnealuse küsimuse kohta
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament of 9 March 2006 on improving the economic situation in the fishing industry ( COM(2006)0103 ) and its resolution of 28 September 2006 on that subject
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa akvakultuuri säästva arengu strateegia” ( KOM(2002)0511 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ‘A strategy for the sustainable development of European aquaculture’ ( COM(2002)0511 ),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi jaoks läbi viidud uuringut „Piirkondlik sõltuvus kalandusest”
– having regard to the study for Parliament on "Regional dependency on fisheries"
– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ( A6-0286/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6-0286/2008 ),
A. arvestades, et rannikualade integreeritud majandamine ei ole üksnes keskkonnaalane poliitika, vaid ka käimasolev protsess, mille eesmärk on parandada rannikualade majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi ning tagada kõikide kõnealustel aladel läbiviidavate tegevuste, näiteks kalandus- ja akvakultuurialase tegevuse säästev areng;
A. whereas Integrated Coastal Zone Management (ICZM) is not only an environmental policy but also an ongoing process aimed at improving the economic and social conditions of coastal zones and securing the sustainable development of all the activities pursued in those regions, such as fishing and aquaculture,
B. arvestades, et rannikualade integreeritud majandamise rakendamine on pikaajaline protsess ning et ülalnimetatud soovituse raames vastuvõetud riiklike strateegiate elluviimist alustati enamasti alles 2006. aastal;
B. whereas the implementation of ICZM is a long-term process and most national strategies adopted within the framework of the above-mentioned Recommendation began to be implemented only in 2006,
C. arvestades, et rannikualade majandamist on seni teostatud, pidades silmas keskpikka perspektiivi, eirates tõsiasja, et tegemist on komplekssete looduslike ökosüsteemidega, mis aja möödudes muutuvad;
C. whereas the management of coastal zones has so far been conducted in the medium term, ignoring the fact that these are complex natural ecosystems which change with the passing of time,
D. arvestades, et tehtud otsused ja võetud meetmed käsitlesid isoleeritud tegevust ning ei suutnud lahendada rannikualade kui terviku seisundi halvenemise probleemi;
D. whereas the decisions and measures that have been taken concerned an isolated activity and failed to tackle the problem of the degradation of coastal zones as a whole,
E. arvestades, et senine planeerimine on keskendunud maismaale ning selle käigus ei ole arvesse võetud mõju, mida mõned rannikualadel läbiviidud tegevused omavad teistele samas piirkonnas läbiviidavatele tegevustele;
E. whereas existing planning has so far focused on land and has failed to take into account the impact of some coastal activities on other activities pursued in the same region;
F. arvestades, et prognooside kohaselt ei ole rannikualade integreeritud majandamise riiklike strateegiate elluviimine kallis tegevus, kuid annab samas märkimisväärset rahalist kasu;
F. whereas it is expected that national ICZM strategies will cost little to implement, while producing significant financial benefits,
G. arvestades, et kuna kõigi sektorite esindajaid ei ole piisavalt kaasatud rannikualade probleeme käsitlevate meetmete planeerimise ja rakendamise protsessi, on mõnede sektorite huve selle tulemusena kahjustatud;
G. whereas there has been a failure adequately to involve representation of all sectors in planning and implementing measures to address the problems of coastal zones and, as a result, the interests of some sectors are being harmed,
H. arvestades, et integreeritud majandamise poliitika rakendamine hõlmab asustusliku, turismialase ja majandusliku kasutuse ning maastiku- ja keskkonnakaitse planeerimist rannikualadel;
H. whereas the implementation of integrated-management policies involves the planning in coastal areas of population-related, tourism-related and economic uses and of landscape and environmental protection,
I. arvestades, et rannikualade majandamisega tegelevate asutuste tegevuse tõhus koordineerimine ei ole seni olnud võimalik, välja arvatud üksikutel juhtudel;
I. whereas the effective coordination of Coastal Zone Management bodies has not yet been possible except in isolated cases,
J. arvestades, et rannikualade integreeritud majandamist edendava poliitika elluviimine võib mõningatel juhtudel kaasa tuua suuremahulisi kulutusi, mida kohalikud kogukonnad ei suuda kanda, mis põhjustab pöördumist kõrgemate haldustasandite poole ja viivitusi elluviimises;
J. whereas the implementation of policies to promote ICZM may, in some cases, require large-scale spending, which cannot be met by local communities, resulting in appeals to higher administrative levels and delays in implementation,
K. arvestades, et paljude rannikualadel asetleidvate protsesside piiriülese iseloomu tõttu on vajalik piirkondlik koordineerimine ja koostöö, sealhulgas ka kolmandate riikidega;
K. whereas, owing to the cross-border nature of many coastal processes, regional coordination and cooperation are necessary, even with third countries,
L. arvestades, et kalandus ja akvakultuur on kaks peamist rannikuäärset tegevusala, mis sõltuvad rannalähedase vee kvaliteedist;
L. whereas fishing and aquaculture are two coastal activities par excellence which depend on the quality of inshore waters,
M. arvestades, et akvakultuuris ei ole veel saavutatud tehnoloogilise arengu sellist taset, mis võimaldab seda oma olemuselt intensiivset tegevust teostada väljaspool rannikualasid;
M. whereas a level of technological development has not yet been reached in aquaculture which will enable that activity (which is intensive in nature) to be pursued away from coastal areas,
N. arvestades, et arvesse tuleb võtta naiste olulist ja siiamaani vähetunnustatud rolli kalandusest sõltuvates piirkondades;
N. whereas the fundamental and hitherto poorly acknowledged role played by women in fisheries-dependent areas must be taken into account,
O. arvestades, et rannalähedase püügiga on seotud 80% ühenduse kalalaevastikust ning see toetab rannaäärsete kogukondade majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning nende kultuuritraditsioonide säilimist;
O. whereas inshore fishing accounts for 80% of the Community fishing fleet and contributes to the economic and social cohesion of coastal communities and the preservation of their cultural traditions,
P. arvestades, et kalandust, mis ise ei ole reostuse allikaks, kahjustavad rannikualadel läbiviidavate teiste tegevuste põhjustatud reostuse mõjud, mis täiendavalt vähendavad kalanduse elujõulisust;
P. whereas fishing, even though it is not itself a source of pollution, suffers the impact of pollution caused by other activities pursued in coastal areas, which further undermines its viability,
Q. arvestades, et kalandusel ja akvakultuuril on suur majanduslik ja sotsiaalne tähtsus, kuna need leiavad peamiselt aset nõrga majandusega rannikualadel, millest paljud on ebasoodsas olukorras ning ei suuda elanikele pakkuda alternatiivseid töövõimalusi;
Q. whereas fishing and aquaculture are of great economic and social importance, since they are mainly pursued in coastal regions with fragile economies, many of which are disadvantaged and unable to provide their inhabitants with alternative job opportunities,
R. arvestades, et puhas ja terve merekeskkond aitab tulevikus suurendada kalandussektori toodangut ning parandab seega kõnealuse sektori tulevikuperspektiive;
R. whereas the existence of a clean and healthy marine environment will contribute to the future increase in fisheries production and thus improve prospects for this sector,
S. arvestades, et akvakultuur tugineb kindlalt säästva arengu põhimõttele ning et ühenduse eeskirjad tasakaalustavad kõiki keskkonnamõjusid;
S. whereas aquaculture is firmly based on the principle of sustainable development, and any environmental impact is offset by Community rules,
T. arvestades, et akvakultuuri tähtsus Euroopas üha suureneb olukorras, kus kalavarud vähenevad ning maailmas kasvab nõudlus kala ja karploomade järele;
T. whereas in an environment in which fish stocks are in decline and world demand for fish and shellfish is increasing, the importance of aquaculture in Europe is steadily growing,
U. arvestades, et mitte kõik liikmesriigid ei ole veel lõpule viinud piirkondlikku planeerimist kooskõlas rannikualade integreeritud majandamise põhimõtetega, et saavutada kõnealustel aladel läbiviidavate tegevuste tasakaalustatud areng;
U. whereas not all Member States have yet completed their regional planning in line with the principles of ICZM for the balanced development of activities pursued in these zones,
V. arvestades, et rannikualadel leiab aset tihe konkurents ruumi pärast ning akvakultuuri viljelejatel ja kaluritel on teiste kasutajatega samad õigused ja kohustused;
V. whereas there is fierce competition for space in coastal zones, and aquaculturists and fishermen have the same rights and obligations as other users,
W. arvestades, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 määratletud äärepoolseimad piirkonnad võivad vajada rannikualade integreeritud majandamise spetsiifiliste riiklike strateegiate väljatöötamist ning rannikualade integreeritud majandamise piisavat kohandamist ELi tasandil,
W. whereas the outermost regions, as defined in Article 299(2) of the EC Treaty and Article 349 of the Treaty on the Functioning of the European Union, may require the creation of specific integrated national ICZM strategies and an adequate adaptation of ICZM at EU level,
4. juhib tähelepanu vajadusele täpsustada asjaomaste rannikualade haldusasutuste pädevust ning töötada välja koordineeritud strateegiad, et tõhustada nende tegevust;
Points out the need to clarify the competences of the administrative bodies of the coastal zones concerned and establish coordinated strategies so that they can be more effective;
8. nõuab piirkondlikul tasandil tihedamat koostööd pädevate asutuste vahel rannikualade olukorda puudutava teabe vahetamise kaudu ja ühiste strateegiate rakendamist, et parandada kohalike mere ökosüsteemide keskkonnaalast olukorda;
Calls for closer cooperation between competent bodies at regional level through exchanges of information relating to the state of coastal zones and the adoption of joint strategies to improve the environmental situation of local marine ecosystems;
Sissejuhatus – ELi soovitus rannikualade integreeritud majandamise kohta
Introduction - The EU Recommendation for Integrated Coastal Zone Management
Rannikualade integreeritud majandamise ideed käsitleti esmakordselt 1994. aastal, mil nõukogu resolutsioonis rõhutati vajadust võtta vastu ühenduse strateegia, millega säästva arengu põhimõtete põhjal käsitletakse rannikualasid.
The idea of Integrated Coastal Zone Management was first mooted in 1994, when a Council Resolution stressed the need for a Community strategy for coastal zones based on the principles of sustainable development.
Komisjon esitas 2002. aastal soovituse, milles tõi esile kaheksa põhimõtet, millele rannikualade integreeritud majandamine peaks tuginema.
In 2002, the Commission issued a recommendation setting out eight principles on which ICZM should be based.
Kõnealuses soovituses kutsutakse rannikuäärseid liikmesriike üles esitama komisjonile enne 2006. aasta veebruari lõppu arenguaruandeid, milles käsitletakse nende rannikualade integreeritud majandamise riiklike strateegiate väljatöötamist ja elluviimist.
This recommendation calls on coastal Member States to submit to the Commission before the end of February 2006 progress reports on the drawing up and implementation of their national ICZM strategies.
Samuti kutsutakse soovituses komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruannet, milles käsitletakse rannikualade integreeritud majandamise rakendamisel tehtud edusamme.
It also called on the Commission to submit an evaluation report to the European Parliament and Council on progress in implementing ICZM.
ELi 20st rannikuäärsest liikmesriigist on komisjonile ametliku aruande esitanud 14 riiki: see on 65% ELi rannikuäärsetest liikmesriikidest ja üle 70% Euroopa rannajoonest.
Of the 20 coastal Member States of the EU, 14 have forwarded official reports to the Commission: these account for 65% of EU coastal States and over 70% of the length of the European coastline.
Eesmärgid ja väljakutsed
Objectives and challenges
Praeguses komisjoni teatises hinnatakse rannikualade integreeritud majandamise elluviimisel tehtud edusamme, tuues samas esile ka puudujääke.
The present Commission communication evaluates progress achieved in implementing ICZM, while at the same time outlining the shortcomings.
Peamised järeldused on järgmised: rannikualade integreeritud majandamise rakendamist ei ole tõhusalt koordineeritud; teabevahetus on mittetäielik; mitte kõik rannikualade kasutajad ei ole nõuetekohaselt esindatud; rannikualade integreeritud majandamine on põhinenud olemasolevatel sektoripoliitikatel, mis vastavad rannikualade vajadustele; välja tuleb töötada poliitika, millega valmistada rannikualad ette kliimamuutuse mõjuga toimetulemiseks.
The basic conclusions are as follows: there has been no effective coordination in implementing ICZM; exchanges of information are incomplete; not all users of coastal zones are properly represented; ICZM has been based on existing sectoral policies corresponding to the needs of coastal zones; and policies must be drawn up to prepare coastal zones for the impact of climatic change.
Tänased rannikualad – kalandusele ja akvakultuurile avaldatav mõju
Coastal zones today – impact on fishing and aquaculture
Minevikus peeti rannikualasid majandusarengu seisukohast vähetähtsateks; nüüd on need aga kõige intensiivsemalt majandatavad piirkonnad.
In the past, coastal zones were considered to be of secondary importance for economic development; now, however, they are the most intensively exploited regions.
Rannikualade integreeritud majandamise sotsiaalset ja majanduslikku mõju hindavas uuringus tuuakse esile 18 tegevuse liiki, mida rannikualadel teostatakse, ning 14 väljakutset, mis seisavad nende ees liigse majandamise tõttu.
The study evaluating the social and economic impact of ICZM lists 18 categories of activity carried out in coastal areas and 14 challenges they face owing to over-exploitation.
Kalandus ja akvakultuur on kaks sellist tegevust: nad sõltuvad rannikualadest ning seetõttu mõjutab neid igasugune rannikualadel asetleidev muutus.
Fishing and aquaculture are two such activities: they depend on the coastal zones and are therefore influenced by any change in them.
Kõnealune sektor kannatab sageli rannikualadel läbiviidavate teiste tegevuste tulemuste tõttu.
This sector frequently suffers from the consequences of other activities in coastal zones.
Näiteks kui 2002. aastal uppus Hispaania rannikulähedasel avamerel tanker Prestige, põhjustas see reostuse umbes 1000 km² suurusel rannaalal piirkonnas, mis sõltub majanduslikult kalandusest ja akvakultuurist.
When, for example, the Prestige sank in 2002 in the open sea off the Spanish coast, some 1000 km 2 of coastline were polluted in a region which is economically dependent on fishing and aquaculture.
Hinnanguliselt sõltus 41 600 inimest otseselt kalandusest ning mõnes piirkonnas oli kuni 47,2% töötavast elanikkonnast hõivatud kalandus- ja akvakultuurisektoris.
An estimated 41 600 people depended directly on fishing, while in some regions up to 47.2% of the working population was employed in fishing and aquaculture.
Ligikaudu 6000 rannalähedase püügi laeva peatasid püügitegevuse ning isegi pärast piirangute tühistamist oli toodang põhjustatud keskkonnakahjude tõttu piiratud.
Approximately 6 000 inshore fishing vessels suspended fishing, and even when restrictions were lifted, production was reduced owing to the environmental destruction which had occurred.
Prognooside kohaselt kulub merekeskkonna täielikuks taastumiseks 10–25 aastat
It is estimated that a complete rehabilitation of the marine environment will take between 10 and 25 years
Lisaks naftareostusele põhjustavad mereveod sageli ka seda, et nendega tuuakse tahtmatult kohale kahjulikud eksootilised liigid, mis toob endaga kaasa bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ökosüsteemides, mille need liigid hõivavad
Apart from oil slicks, maritime transport is also frequently responsible for accidentally transporting harmful exotic species, resulting in a reduction in the biodiversity of the ecosystems which these species invade
Euroopa Keskkonnaagentuur, 2006, „Esmatähtsad Vahemere keskkonnaküsimused”. .
European Environment Agency, 2006, ‘Priority issues in the Mediterranean environment’. .
Tööstus-, linna- ja põllumajandusjäätmete põhjustatud vee eutrofeerumine mõjutab samuti kalanduse toodangut.
The eutrophication of waters through industrial, urban and agricultural waste also has an impact on fisheries production.
Probleem on eriti tõsine rannaaladel ja poolsuletud merealadel.
The problem is particularly serious in coastal and semi-closed marine areas.
Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) koostatud aruande kohaselt on eutrofeerumine põhjustanud kalavarude vähenemise Mustas meres.
According to a report drawn up by the International Council for the Exploration of the Sea (ICES), eutrophication is responsible for a reduction in fish stocks in the Black Sea.
50% nitraadireostusest on põhjustanud tegevus, mis toimub rannaaladel maismaal ning mis jaguneb järgmiselt: 50% põllumajandustegevus, 25% tööstustegevus ja ülejäänud 25% linnades aset leidev tegevus
50% of nitrate pollution stems from land-based coastal activities, broken down as follows: 50% from agricultural activities, 25% from industrial activities and the remaining 25% from urban activities
Probleem muutub veelgi keerulisemaks, kui jõgede kaudu leviv reostus pärineb kolmandatest riikidest.
The problem becomes even more complex when river-borne pollution originates from third countries.
Kalanduse ja akvakultuuri elujõulisust mõjutab samuti looduslike rannaalade väga kiire muutumine tehislikeks pinnakateteks.
However, the viability of fishing and aquaculture is also being affected by the very rapid transformation of natural coastal areas into artificial surfaces.
Prognooside kohaselt suurenes tehislike pinnakatete pindala ajavahemikul 1990–2000 aastas 190 km 2 võrra.
Between 1990 and 2000 it is estimated that artificial surfaces spread by 190 km 2 annually.
61% sellest moodustasid teisi tegevusalasid asendavad elamumajandus, turism ja puhkerajatised
61% of this expansion is due to housing, tourism and recreation displacing other activities
Euroopa Keskkonnaagentuur, 2006, „Rannikualade muutuvad piirkonnad”. .
European Environmental Agency, 2006, ‘The changing areas of coastal areas’. .
Regionaalplaneerimine on seni keskendunud maismaa tegevustele ning selle käigus ei ole arvesse võetud rannikualade arengu mõju teatud merega seotud tegevustele.
Regional planning has so far been land-based and has failed to take into account the impact of coastal development on certain marine activities.
See on piiranud püügialasid ja halvendanud mereelupaikade seisundit, s.o mõnede liikide toitumis-, kudemis- ja paljunemisalade seisundit.
This has led to limits on fishing grounds and the degradation of marine habitats, i.e. the feeding, spawning and reproduction areas of some species.
Samal ajal on ruumipuudus ka Euroopa akvakultuuri arengu peamiseks takistuseks.
At the same time, lack of space is also a basic obstacle to the development of European aquaculture.
Tuleks märkida, et kliimamuutus süvendab rannikualade liigse majandamise mõjusid.
It should be pointed out that the consequences of over-exploiting coastal zones will be exacerbated by climate change.
Kuigi praegu ei ole piisavaid andmeid kalandusele ja akvakultuurile avaldatava mõju kohta, märgitakse esialgses uuringus, et kliimamuutusest põhjustatud kahjud ulatuvad kõnealuses sektoris tulevikus 200 miljoni euroni aastas.
Although there are no adequate data on the impact on fishing and aquaculture, an initial study mentions that future losses in this sector owing to climate change are estimated at 200 million euros annually.
Ka siin on suurimas ohus suletud ja poolsuletud merealad, nagu Lääne- ja Põhjameri
Here again, closed and semi-closed marine areas, such as the Baltic and the North Sea, are at greatest risk
Kalandus rannikualade integreeritud majandamise raames
Fishing within the framework of Integrated Coastal Zone Management
Rannikualade integreeritud majandamine on kalanduse seisukohalt oluline peamiselt kolmel põhjusel.
Integrated Coastal Zone Management is of great importance for fishing for three basic reasons.
Esiteks on kalandus oma olemuselt rannikuäärne tegevus ning seetõttu mõjutavad seda muutused kohalikus keskkonnas.
Firstly, fishing is a coastal activity par excellence and, as a result, is affected by changes in the local environment.
Rannikuvete kalavarud moodustavad sageli põhiosa püütud kalast ning paljud avamerel püütud liigid koevad ja kasvavad rannikuvetes.
Fish stocks in coastal waters form the basis of many catches and many species caught offshore hatch and grow in coastal waters.
Teiseks ei ole kalandus reostuse allikaks, vaid kannab pigem kahju reostuse tõttu, mida põhjustavad teised rannikualadel läbiviidavad tegevused.
Secondly, fishing is not a source of pollution, but rather suffers the consequences of pollution caused by other activities pursued in coastal zones.
Kolmandaks toimub 80% ühenduse püügitegevusest rannikualadel, mis sellest väga suurel määral sõltuvad
Thirdly, 80% of the Community fishing activity takes place in coastal regions which are heavily dependent upon it
Tegemist on nõrga majandusega piirkondadega, mis ei suuda elanikele pakkuda alternatiivset tegevust ning mille puhul on valdavas osas tegemist ebasoodsate piirkondadega.
These are regions with fragile economies which cannot provide their inhabitants with alternative activities and are for the most part disadvantaged.
2003. aastal elas ligikaudu 63% kaluritest ebasoodsamates piirkondades, mis sõltusid kalatööstusest
In 2003, some 63% of fishermen were to be found in less-favoured regions dependent on the fishing industry
Siinkohal tuleks märkida, et viimasel kümnel aastal on kalandus olnud sügavas kriisis, mis on põhjustatud kalavarude vähenemisest, ning seepärast peaksime miinimumini viima selle igasuguse edasise ohustamise.
It should be pointed out here that over the past decade fishing has been in serious crisis owing to a reduction in fish stocks and we should therefore reduce to a minimum any further threat to it.
Eelkõige on kalatööstuses kadunud 35% töökohtadest ja 20% kalalaevadest ning püügikogused on vähenenud 28%.
In particular, the fishing industry has suffered a 35% fall in the number of jobs, a 20% fall in the number of vessels and a 28% fall in catches.