natgillin/translations-raw huggingface dataset:
27. usub, et turvaline paindlikkus ei saa toimida nõuetekohaselt ilma tugeva sotsiaalse kaitseta ja tööturule naasvate inimeste toetamiseta, mis on olulised elemendid üleminekul hariduselt tööhõivele, ühelt töölt teisele ja tööelult pensionile;
Believes that flexicurity cannot function properly without strong social protection and support for people re-entering the labour market, which are essential elements during transitions from education to employment, between jobs, and from employment to retirement;
30. toonitab, et töökohal suure paindlikkuse nõue ei tohiks jõuda punkti, kus see hakkab ülemäära piirama inimeste elu ja arengut ning kus see muudab perekonna loomise ja ülalpidamise, lähedaste eest hoolitsemise ning ühiskondlikus elus osalemise väga raskeks;
Emphasises that the demand for a high degree of flexibility at work should not reach a point where it excessively restricts people’s lives and development and where it makes it very difficult for them to establish and support a family, care for relatives and participate in the life of society;
33. rõhutab ebaseadusliku tööhõive ennetamise, avastamise ja karistamise tähtsust; kutsub komisjoni üles välja töötama konkreetsed algatused, sh erieeskirjad, et tegelda riiulifirmadega, solidaarvastutuse eeskirjad alltöövõtuahelates ja ELi ameti loomine ebaseadusliku tööhõive ärahoidmiseks ja avastamiseks;
Emphasises the importance of preventing, detecting and penalising illicit employment; calls on the Commission to draw up a set of concrete initiatives, including specific rules to tackle 'letter box companies', provisions on joint and several liability in subcontracting chains and the creation of an EU agency to prevent and detect illicit employment;
36. mõistab teravalt hukka tavapäraste töökohtade asendamise ebatüüpiliste töölepingutega, mis toob kaasa kehvemad ja ebakindlamad töötingimused kui tavapäraste töösuhte puhul ja mis kahjustab üldsust, töötajaid ja konkurente; rõhutab, et selline kuritarvituslik tegevus kahjustab ja destabiliseerib Euroopa sotsiaalset mudelit, ning kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kõigi olemasolevate vahenditega võitlema pidevalt sellise kuritarvitusliku tegevuse vastu nt karmimate karistuste kehtestamisega;
Strongly condemns the replacement of regular employment with forms of atypical contract that contribute to poorer and more uncertain working conditions than regular employment conditions and that work to the detriment of the general public, employees and competitors; stresses that abusive practices violate and destabilise the European social model, and calls on the Member States and the Commission to use all necessary means to fight abusive practices in the long term, for example by imposing more stringent penalties;
42. soovitab tungivalt, et ELi tööhõivealgatus peaks sisaldama ka varajast sekkumist töötute toetamiseks hetkel, mil töökohad tegelikult kaotatakse, eelkõige selleks, et vähendada inimeste tööturult väljatõrjumise ohtu ja sellega kaasnevat inimkapitali kaotust;
Strongly recommends that the EU employment initiative should include early intervention in support of the unemployed at the moment when jobs are actually lost, not least in order to reduce the risk of people becoming excluded from the labour market and the loss of the human capital they constitute;
rõhutab siiski eriti, et need toetused peavad olema korraldatud nii, et ei asendataks tavapäraseid töökohti;
(re-)training of workers, subsidised employment and start-up grants for the self-employed and businesses; specifically emphasises, however, that this aid must be structured in such a way that regular jobs are not replaced;
46. peab kahetsusväärseks, et nõukogu ja komisjoni lähenemisviis turvalisele paindlikkusele on liiga ühekülgne; kutsub komisjoni ja nõukogu üles pühenduma hea töö tegevuskavale ja lisama see järgmistesse koondsuunistesse ja Euroopa tööhõivestrateegiasse: töötajate töö- ja tööhõivealase turvalisuse edendamine, õigustel põhinev lähenemisviis aktiivsele tööturupoliitikale ja elukestvale õppele, ulatuslik töötervishoid ja tööohutus, üldised ja võrdsed sotsiaalsed ja töötajate õigused kõigile, töö- ja eraelu tasakaal ning töö- ja töövälise elu ühitamine, tööhõive kvaliteedi ja tööheaolu suurendamine;
Deplores the Council's and the Commission's narrow approach to flexicurity; calls on the Commission and the Council to commit themselves to the Good Work agenda and to incorporate it into the next generation of the Integrated Guidelines and the European Employment Strategy: promoting job and employment security for workers, a rights-based approach to active labour market policies and lifelong learning, comprehensive health and safety at work, universal and equal social and workers' rights for everyone, a work/life balance and reconciliation of work and non-work life, and improving the quality of employment and well-being at work;
C. Sotsiaalse dialoogi uued vormid
C. New forms of social dialogue
55. märgib, et tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasatus poliitika kujundamisse ja rakendamisse erineb liikmesriigiti tunduvalt, kuid et üldiselt on tendents kasutada poliitiliste eesmärkide saavutamiseks laiemat vahendite valikut; usub, et tööturu osapoolte poolt kogetava sotsiaalse ja institutsioonilise toetuse kvaliteeti peaks riiklikul tasandil veelgi parandama ja see peaks olema veelgi sisukam, sest see on nendepoolse panuse kvaliteedi oluline määraja; tõstab siiski eriliselt esile, et sotsiaalse dialoogi kvaliteet riikide ja sektorite vahel erineb märkimisväärselt, ning kutsub tööturu osapooli tungivalt üles arendama tõelist sotsiaalpartnerlust kõikidel tasanditel;
Notes that the involvement of the social partners and civil society organisations in policy-making and implementation varies widely across the Member States, but that generally the trend is towards the use of a wider mix of instruments to pursue policy objectives; believes that the quality of the social and institutional recognition which the social partners enjoy should at national level be further enhanced and more substantial in nature, since it is an important determinant of the quality of their contribution; stresses in particular, however, that the quality of social dialogue varies greatly from country to country and from sector to sector, and strongly urges the social partners to develop a genuine ‘social partnership’ at all levels;
57. on veendunud, et töökohas toimuva eduka sotsiaalse dialoogi määravad suures osas ära vahendid, mis on töötajate esindajatel seoses kvaliteetse teavitamise, korrapärase koolituse ja piisava ajaga;
Is convinced that successful social dialogue in the workplace is largely determined by the facilities that the employee representations have with regard to quality information provision, regular training and sufficient time;
59. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsiooni nõukogule, komisjonile, sotsiaalkaitsekomiteele, Euroopa tööhõivekomiteele ning liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Social Protection Committee, the European Employment Committee and the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries.
Euroopa Liit ja selle liikmesriigid seisavad silmitsi sügava finants-, majandus- ja sotsiaalkriisiga ning vajadusega suunata tohutud jõupingutused võimalikult paljude töökohtade ja võimalikult suure tööhõive tagamisele Euroopas.
The European Union and its Member States are faced with a deep financial, economic and social crisis and needs to put major efforts to safeguard as many jobs and as much employment in Europe as possible.
Raportöör on veendunud, et Euroopa sotsiaalne mudel, mille eesmärgiks on jätkusuutlik majandusareng, täistööhõive, sotsiaalne progress, heaolu ja sotsiaalne kaitse, suudab juhtida Euroopa Liidu ja selle liikmesriigid läbi kriisi.
The rapporteur is convinced that the European social models, with its objectives of sustainable growth, full employment, social progress, welfare and social protection, is able to guide the European Union and its Member States trough the crisis.
Selleks, et kriis üle elada ning tagada tööhõive, vältida massilist tööpuudust ning aidata töötutel leida uued töökohad, tuleb tõhustada jõupingutusi investeerimisel oskustesse, koolitusse ja jätkusuutlike töökohtade loomisse.
In order to get trough this crisis and to safeguard employment, prevent massive unemployment and help the unemployed to find new jobs we need to step up our efforts to invest in skills, training and sustainable job creation.
Eelnevat arvesse võttes ootab raportöör Euroopa Ülemkogu 2010. aasta kevadiselt kohtumiselt kokkulepet selgete suuniste ja konkreetsete abinõude kohta tööhõive kindlustamiseks ja töövõimaluste loomiseks EL2020 strateegia raames.
In view of the previous the rapporteur expects an agreement at the 2010 Spring European Council on clear guidance and concrete measures towards safeguarding employment and creating job opportunities in the framework of the EU2020 Strategy.
ELi 2020. aasta strateegia raames tuleks püüda saavutada laialdase Euroopa tööhõivealgatuse tegelik käivitamine ning et esimeste töötajate töölevõtmisega seotud formaalsusi saab täita ühtse kontaktpunkti kaudu, ning teiselt poolt tõhustataks eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate abistamise kavasid, nähes ette individuaalse nõustamise, töötajate intensiivse välja- või ümberõppe ja nende kvalifikatsiooni tõstmise, praktikaprogrammid, subsideeritud töökohad ning toetuse füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamisel või ettevõtte asutamisel; lisaks toetab raportöör Euroopa Sotsiaalfondi maksete suunamist komisjoni poolt oskuste arendamise ja parandamise edendamiseks.
Within the EU2020 strategy the aim should be at an effective launch of a comprehensive European employment initiative and that the formalities for the hiring of first employees can be fulfilled via a single access point on the one hand, and, by reinforcing activation schemes, particularly for the low-skilled, through personalised advice, intensive training or retraining and up-skilling of workers, apprenticeships, subsidised employment and start up grants for the self-employed and businesses on the other; in addition, is supportive of the allocation of the European Social Fund payments by the Commission to promote the development and matching of skills;
See tööhõivealgatus peaks hõlmama varast sekkumist töö tegeliku kaotamise etapil, muuhulgas kindlasti inimeste tööturult väljatõrjumise ohu vähendamiseks.
This employment initiative should include an early intervention at the time at which jobs are in fact lost, not least in order to reduce the risk of people becoming excluded from the labour market.
Selline sekkumine eeldab olulisi investeeringuid koolitusse, sealhulgas koolitajate arvu suurendamist koos keskendumisega koolituse paremale kooskõlastamisele tööjõuturule taasintegreerimise programmidega, ning selle juures ei tohiks kasutada üksnes lühiajalisi meetmeid, vaid peaks püüdma võimaldada ka kõrgkvalifikatsiooni, et parandada üldist oskuste taset ELis ning reageerida antud hetke majandusolude muutuvatele vajadustele.
Such interventions will require significant investment in training, including an increase in training providers while concentrating on the better coordination of training and labour reintegration programmes, and should use not only short-term measures but should also endeavour to make high-level qualifications possible in order to increase the overall skill levels within the European Union and to respond to the changing needs of the current economy.
Raportöör usub, et inimesed on ilmselt rohkem valmis neilt nõutavateks jõupingutusteks, kui neid pingutusi peetakse ühelt poolt õiglaseks ning teiselt poolt tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse tagatiseks.
The rapporteur believes that people are more likely to accept the efforts required of them if those efforts are perceived to be fair and on the one hand and to guarantee employment and social integration on the other.
Seetõttu peavad liikmesriigid investeerima inimestesse, jõuliselt rakendades ja täiendavalt rahastades elukestva õppe strateegiaid.
Therefore Member States need to invest in people by vigorously implementing Life Long Learning strategies and additional financial support.
Seetõttu peavad tööturu osapooled nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil toetama investeeringuid elukestva õppe strateegiatesse.
Thus social partners on European and national level need to support the investment in Life Long Learning strategies.
Riiklik eesmärk, mille alusel valitsused ja tööturu osapooled rahastavad elukestvat õpet, aitab kaitsta töökarjääri.
A national target on the financial investment on Life Long Learning by governments and social partners helps to secure employment paths.
Raportöör on veendunud, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitikas tuleb aktiivselt edendada naiste ja meeste võrdseid võimalusi.
The rapporteur is convinced that within employment and social policies the active promotion of equal opportunities for women and men is needed.
Üldine töötuse määr 27-liikmelises ELis on 2009. aastal tõusnud 8 %-lt 9,6 %-ni (meeste osas 7,8 %-lt 9,8 %-ni ja naiste osas 8,1 %-lt 9,3 %-ni).
The overall unemployment rate increased in 2009 in the EU-27 from 8 to 9.6% (for men from 7.8 to 9.8 and for women from 8.1 to 9.3).
Viimaste aastate jooksul on osalise tööajaga töötajate koguarv püsinud stabiilselt kõrgena, kusjuures nende osakaal EL-15 riikides on kõrgem kui uutes liikmesriikides.
In recent years the total amount of employed working part-time has remained high and stable, the share of it being higher in the EU-15 than in the newly acceded countries.
Osalise tööajaga töötajate osakaal tõusis 27-liikmelises EL-is 2009. aastal võrreldes 2008. aastaga 0,5 protsendipunkti.
The share of part-time workers has increased in the EU27 during 2009 compared to 2008 by around 0.5% points.
Peamine mittevabatahtliku osalise tööajaga töötamise põhjus (24% mittevabatahtlikult osalise tööajaga töötajatest) on see, et need inimesed ei ole leidnud täisajaga tööd.
The main reason for the involuntary part-time work (24% of involuntary part-time employed) is that the persons were not able to find a full-time job.
Tähtajalise töölepinguga töötajad on majandusliku olukorra suhtes tundlikumad.
Fixed term employees are more sensitive to the economic situation.
Ajutise töölepinguga töötajate hulk 27-liikmelises ELis langes ajavahemikus 2007–2009 1,7 miljoni inimese võrra.
The total number of employees in the EU27 on a temporary contract fell by 1.7 million between 2007 and 2009.
See kujutab endast umbes 6,3 %-list langust, mis on tunduvalt suurem kui 1,3 %-line vähenemine tähtajatu lepinguga töötajate hulgas samal ajavahemikul.
This represents a drop of around 6.3%, which is much bigger than the 1.3% decrease in the number of employees with a permanent contract during the same period.
FIEde arv on alates 2000. aastast langenud, kuid püsinud viimastel aastatel enam-vähem stabiilsena.
The amount of self-employed had declined since 2000, but remains stable over the last years.
2007. aastal oli üle 15% 27-liikmelise ELi töötajatest füüsilisest isikust ettevõtjad (meeste ja naiste vahe umbes 6 protsendipunkti), võrreldes 7 %-ga USAs.
In 2007 more than 15% of the total employed in the EU-27 were self-employed (with a difference between men and women of around 6 percentage points), compared to around 7 % in the USA.
Umbes 14% töötajatest on ajutises töösuhtes (2008).
Of total employed around 14% is in temporary employment (2008).
Peamised põhjused on, et töötajad saavad haridust ja koolitust või ei ole nad leidnud püsivat töökohta.
The main reasons are that the employed are in education and training or they could not find a permanent job.
Umbes 5% kõikidest töötajatest töötas kodus (2008).
Around 5% of the total employed is working from home (2008).
Ebatüüpiline töö tähendab töösuhet, mis ei vasta standardile või „tüüpilisele” täisajaga, regulaarsele, tähtajatule ühe tööandjaga pikaajalisele töösuhte mudelile.
Atypical work refers to employment relationships not conforming to the standard or ‘typical’ model of full-time, regular, open-ended employment with a single employer over a long time span.
Paindlikud töölepingud on vahend, mida liikmesriikides kasutatakse osana tööhõivepoliitikast ja mis on aidanud töötutel tööd saada.
Flexible contracts are an instrument used in Member States as part of the employment policies and have helped unemployed to get a job.
Viimasel ajal on tekkinud „väga ebatüüpilisi” töösuhte vorme (st tööleping kestusega alla kuue kuu, alla 10 tunni pikkune tööaeg ja suuline tööleping).
‘Very atypical’ forms of employment have been emerging (i.e. employment contract shorter than six months, working hours less then 10 hours and non-written employment contracts).
Raportöör on veendunud, et liikmesriigid peaksid jälgima ja analüüsima kõiki tüüpi töölepingute arenguid.
The rapporteur is convinced that Member States should monitor and analyse the developments of all kind of contracts.
Raportöör on veendunud, et turvalise paindlikkuse strateegiate jõuline rakendamine aitab võidelda ebaseadusliku tööhõivega ning vähendada ebakindlust „väga ebatüüpilise” töö vormide puhul.
The rapporteur is convinced that the vigorous implementation of flexicurity strategies can help in fighting illicit employment and soften the preciousness of ‘very atypical’ forms of work.
Turvalise paindlikkuse strateegia raames on parem keskenduda kvalitatiivselt headele ühelt töökohalt teisele üleminekutele ja mitte niivõrd töökohtade säilitamisele.
Within the framework of the flexicurity strategy it is better to focus on qualitative good jobs transitions than on preserving jobs.
Selles raamistikus peaksid liikmesriigid investeerima aktiivsesse tööturupoliitikasse ja institutsioonide reformidesse.
Within this framework Member States should invest in active labour market policies and institution reforms.
Lisaks on raportöör veendunud, et liikmesriigid peaksid kriitiliselt analüüsima oma töökaitsealaseid õigusakte, kuna sellega on seletatavad põhilised erinevused liikmesriikide vahel pikaajalise tööpuuduse esinemissageduses ja töösuhte kestuses.
Furthermore, the rapporteur is convinced that Member States should analyse critically the Employment protection legislation as it explains major differences between Member States in the incidence of Long-term unemployment and in the duration of the employment.
Raportöör on veendunud, et arutelus ebatüüpilise töösuhte üle on tähtis ka sooline mõõde, kuna mehed on ebaproportsionaalsel määral esindatud standardsetes töösuhetes ning üha kasvav arv töötavaid naisi töötab ebatüüpilistes tingimustes.
The rapporteur is convinced that there is an important gender dimension to the debate on atypical work, as men are disproportionately represented in standard employment relationships and increasing numbers of women in the labour force work under atypical conditions.
Raportöör on veendunud, et tööturu osapoolte rolli tunnustamine uues aluslepingus kujutab endast edasiminekut, sest sellega tunnistatakse nende autonoomiat ja kinnitatakse toetust, mida Euroopa Liit kavatseb anda sotsiaalse dialoogi edendamiseks.
The rapporteur believes that the formal recognition of the role of the social partners in the new Treaty constitutes progress, as it recognises their autonomy and reaffirms the support that the European Union is to give to the promotion of the social dialogue.
Majanduskasvu- ja tööhõivealase kolmepoolse tippkohtumise tunnustamine institutsioonilise organina annab oma panuse tööturu osapoolte kaasamisele Euroopa Liidu majanduspoliitikasse.
The acknowledgment of the Tripartite Summit for Growth and Employment as an institutional body contributes to the involvement of the social partners to the economic policies of the European Union.
Euroopa ja riikide tööturu osapoolte panus ELi 2020. aasta strateegia saavutamisel on eriti tähtis tööhõive eesmärkide saavutamiseks ja turvalise paindlikkuse tegevuskava rakendamiseks.
The contribution of the European and national social partners to achieving the EU2020 Strategy is particularly important for reaching the employment targets and implementing the flexicurity agenda.
Seetõttu peavad riikide tööturu osapooled üle saama oma reservatsioonidest „autsaiderite” suhtes (s.o töötajad, kellel on ebatüüpilised või „väga ebatüüpilised” töölepingud) ning võrdsustama nende õigused ja sotsiaalkaitse nõuded „insaideritega”.
Therefore, social partners on a national level need to overcome the reservations against ´outsiders´ (employees with atypical and ´very´ atypical contracts) and balance their rights and social protections with the ´insiders´.
Valdkondlikud läbirääkimised on kollektiivläbirääkimiste peamine tasand enamikes Lääne-Euroopa riikides ning mitmes Kesk- ja Ida-Euroopa riigis.
Sectoral bargaining is the main bargaining level in most western European countries and several central and eastern European countries.
Tööturu osapoolte kaasatuses riiklike kriisimeetmete kujundamisse on suured erinevused, sõltudes riikide töösuhetealastest tavadest ja struktuuridest ning võetavate meetmete iseloomust.
The involvement of the social partners in formulating national crisis-response measures varies considerably, depending on countries’ industrial relations traditions and structures, and on the nature of the measures taken.
Mitmes riigis kaebasid tööturu osapooled mittepiisavat kaasatuse ja konsulteerimise üle valitsuse meetmete ettevalmistamise käigus.
In several countries the social partners complained of a lack of involvement and consultation over the preparation of the government’s measures.
Kuigi tööturu osapoolte kaasatus poliitika kujundamisse ja rakendamisse erineb liikmesriigiti, on üldiselt tendents kasutada poliitiliste eesmärkide saavutamiseks laiemat vahendite valikut.
Although there is this variation in the involvement of social partners in policymaking and policy implementation, generally there is a trend towards the use of a wider mix of instruments to pursue policy objectives.
Tööturu osapoolte poolt kogetava sotsiaalse ja institutsioonilise toetuse kvaliteet on ilmselt peamine tegur, mis määrab ära tööturu osapoolte panuse kvaliteedi ELi 2020. aasta strateegiasse.
The quality of the social and institutional support that social partners enjoy is probably the major determinant of the quality of the social partners’ contribution to the EU2020 Strategy.
Nõukogu otsuse eelnõu tõhustatud koostöö lubamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas
on the draft Council decision authorising enhanced cooperation in the area of the law applicable to divorce and legal separation
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI PROJEKT
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION
nõukogu otsuse eelnõu kohta tõhustatud koostöö lubamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas
on the draft Council decision authorising enhanced cooperation in the area of the law applicable to divorce and legal separation
– võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud tõhustatud koostöö lubamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas (09898/2010),
– having regard to the draft Council decision authorising enhanced cooperation in the area of the law applicable to divorce and legal separation (09898/2010),
– võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 329 lõikele 1 ( C7–0145/2010 );
– having regard to the request for consent submitted by the Council pursuant to Article 329(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7‑0145/2010 ),
– võttes arvesse kodukorra artiklit 74g ja artikli 81 lõiget 1;
– having regard to Rules 74g and 81(1) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust ( A7-0194/2010 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Legal Affairs ( A7‑0194/2010 ),