natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. soovitab luua ühtse veebiportaali, mis sisaldab kogu riigihankeid käsitlevat teavet ja kujutab endast kõiki konkursikutseid koondavat võrgustikku; märgib, et eesmärk peaks olema teave ja koolitamine, et suunata ettevõtjaid riigihangetes osalema ning selgitada kohaldatavat õiguslikku raamistikku, eriti VKEde jaoks (kellel üldjuhul puuduvad olulised inim- ja haldusressursid ning eriteadmised hangetega seotud mõistetest ja menetlustest), ning et ka spetsiaalne kasutajatugi võiks aidata ettevõtjatel hinnata, kas nad tõesti vastavad hanke tingimustele, ning jaatava vastuse korral pakkumist koostada;
Encourages the creation of a single web access portal for all information relating to public contracts, as an upstream network for all calls for tenders; notes that the aim should be to provide training and information, to direct undertakings towards contracts and to explain the applicable legislation, in particular for SMEs (which do not generally have extensive human and administrative resources with expertise in procurement-related terminology and procedures), and that specialist helpdesks could also assist them in evaluating whether they genuinely fulfil the conditions of the tender, and if so in completing their bids;
27. palub komisjonil tagada uuesti läbi vaadatud WTO riigihankeid käsitlevasse kokkuleppesse sätte kaasamine, mis võimaldaks Euroopa Liidul eelistada riigihankelepingute andmisel VKEsid sarnaselt sätetele, mille on juba vastu võtnud teised selle kokkuleppe osalised riigid;
Calls on the Commission to secure the inclusion, in the renegotiated WTO Government Procurement Agreement (GPA), of a clause enabling the European Union to give preference to SMEs when awarding public contracts, along the lines of those already applied by other States Parties to this agreement;
29. kordab oma 2009. aasta veebruaris avaldatud raportis komisjonile esitatud üleskutset koostada kommertskasutusele eelnevate hangete käsiraamat, milles esitataks praktilisi näiteid turutingimustele vastava riskide ja kasude jagamise kohta; on lisaks seisukohal, et intellektuaalomandi õigused peavad kuuluma kommertskasutusele eelnevates hangetes osalevatele ettevõtetele, mis tugevdaks ametiasutuste poolset mõistmist ning innustaks tarnijaid kommertskasutusele eelnevates riigihangetes osalema;
Reiterates its previous call, in its report of February 2009, for the Commission to produce a handbook on pre-commercial procurement, which should illustrate practical examples of risk-benefit sharing according to market conditions; takes the view, in addition, that intellectual property rights must be vested in the companies participating in pre-commercial procurement, which would foster understanding amongst public authorities and encourage suppliers to become involved in pre-commercial procurement procedures;
32. palub komisjonil selgelt teatada, et ametiasutused võivad seada riigihangete aluseks sotsiaalsed kriteeriumid, näiteks asjakohase standardse palgataseme ja muud nõuded; kutsub komisjoni üles töötama välja suuniseid või muud praktilist abi, mida antakse ametiasutustele ja muudele avaliku sektori asutustele seoses säästvate hangete korraldamisega, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid korraldaksid sageli vastavaid koolituskursuseid ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid; toetab mõtet kriteeriumite edasiarendamisest liikmesriike ja kohalikke omavalitsusi kaasava läbipaistva protsessi kaudu; märgib, et selline protsess tõotab kujuneda edukaks eelkõige sotsiaalsete kriteeriumite osas;
Calls on the Commission to make it clear that public authorities may base public procurement on social criteria such as the payment of relevant standard wages and other requirements; calls on the Commission to devise guidelines or other practical assistance for public authorities and other public bodies in connection with sustainable procurement, and urges the Commission and the Member States to organise frequent training courses and campaigns to raise awareness of this issue; supports the idea of a transparent process, involving the Member States and local authorities, with a view to developing the relevant criteria further; points out that, in the area of social criteria in particular, such a process offers good prospects for improvements;
Praktiline abi: andmebaas ja koolitused
Practical help: database and training courses
35. märgib, kui olulised on riigihangete standardid, kuna need võivad aidata tellijatel saavutada oma eesmärgid, kasutades toodete ja teenuste hankimisel läbiproovitud menetlusi ja kulutõhusamat pakkumismenetlust ning tagades hanke vastavuse muudele poliitika eesmärkidele nagu jätkusuutlikkus või väikeettevõtetelt ostmine;
Notes the importance of standards for public procurement in that they can help public procurers meet their targets, allowing them to use tried and tested processes to procure products and services, delivering a more cost-effective tender procedure and ensuring that procurement meets other policy objectives such as sustainability or buying from small businesses;
Piirkondlik areng
Regional d evelopment
40. palub komisjonil uurida võimalust kasutada ka pärast 2010. aastat struktuurifondidega seotud menetluste puhul kiirversioone ning pikendada künniste ajutise tõstmise tähtaega, seades eesmärgiks just investeeringute kiirendamise;
Calls on the Commission to consider the possibility of continuing to use accelerated procedures in connection with the Structural Funds, even beyond 2010, and extending the temporary threshold increase, with the specific aim of speeding up investment;
Rahvusvaheline kaubandus
International t rade 41.
41. juhib tähelepanu sellele, et siseturg ja rahvusvahelised turud on üha rohkem omavahel seotud; on sellega seoses seisukohal, et ELi siseturu valdkonna õigusloojad ja ELi läbirääkijad rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas peaksid oma tegevuses alati mõtlema mõlemapoolsetele võimalikele tagajärgedele ning võtma omaks sidusa poliitika, mis on riigihangete poliitikas alati suunatud selliste ELi väärtuste edendamisele nagu läbipaistvus, põhimõtteline korruptsiooni vastustamine ning sotsiaalsete ja inimõiguste edendamine; kutsub sünergia suurendamiseks siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni korraldama ühiseid infotunde;
Points out that the internal market and international markets are increasingly interlinked; takes the view, in this context, that the EU internal market legislators and EU negotiators in the field of international trade should be mindful of the possible consequences for one another when conducting their activities, and that they should adopt a coherent policy that is always directed to the promotion of EU values in procurement policies, including transparency, a principled stance against corruption and the advancement of social and human rights; invites the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on International Trade to hold joint briefing sessions in order to foster synergies;
45. palub komisjonil hinnata võimalust täiendada rahvusvaheliste partneritega sõlmitavaid riigihankelepinguid sätetega, milles nõutakse konventsioonides ja rahvusvahelistes lepingutes sätestatud põhiliste inimõigustega seotud kohustuste täitmist;
Calls on the Commission to evaluate the possibility of incorporating into public procurement agreements with international partners provisions requiring compliance with the fundamental human rights obligations laid down in conventions and international agreements;
47. juhib tähelepanu direktiivi 2004/17/EÜ artiklitele 58 ja 59; kutsub liikmesriike üles kasutama täiel määral võimalust teavitada komisjoni probleemidest seoses ettevõtete raskustega kolmandate riikide turgudele pääsemisel, ja kutsub komisjoni üles võtma tulemuslikke meetmeid, et tagada ELi ettevõtetele tõepoolest pääs kolmandate riikide turgudele;
Draws attention to the provisions of Articles 58 and 59 of Directive 2004/17/EC; calls on the Member States to make full use of the possibility of informing the Commission of problems relating to access by their undertakings to third-country markets, and calls on the Commission to take effective measures to ensure that EU undertakings enjoy genuine access to third-country markets;
Kaupade ja teenuste riigihangete aastane käive moodustab enam kui 16% Euroopa Liidu sisemajanduse kogutoodangust ning selle rahaline väärtus on suurem kui 1500 miljardit eurot
Total annual expenditure on the public procurement of goods and services in the European Union amounts to EUR 1500 billion, or more than 16% of EU GDP
Rahvusvahelise Valuutafondi andmed 2006. aasta kohta, ELi SKT jooksevhindades miljoni USA dollari kohta 2007. aasta oktoobris ELis kehtinud vahetuskursi alusel: 14 609 840 miljonit USA dollarit – isegi kui väike osa sellest on kulutatud kaitseotstarbelistele toodetele. .
International Monetary Fund figures for 2006, nominal EU GDP on the basis of the October 2007 exchange rate: US$ 14 609 840 million, even if a tiny proportion is spent on defence goods. .
Riigihangete peamine eesmärk on osta majanduslikult ja kulutõhusalt kaupu ja teenuseid avalikule võimule usaldatud ülesannete täitmiseks.
The main purpose of public procurement is the cost-effective purchase of goods and services with a view to the performance of public-service tasks.
Avalik sektor ei sarnane siiski teiste turul osalejatega, sest temal kui riiklike vahendite haldajal lasub eriline vastutus.
Public authorities are not typical market participants, however; since they manage public funds they bear a particular responsibility.
Riigihanked peaksid võimaluse korral aitama kaasa suurte probleemide lahendamisele, milleks on ülemaailmne majandus- ja finantskriis, kliimamuutus ning lõunapoolsetes riikides süvenev vaesuskriis.
Wherever possible, public procurement should make a contribution to meeting the major challenges facing society: the global economic and financial crisis, climate change and the ever worsening crisis of poverty in the countries of the South.
Kahtlemata on Euroopa siseturg ja selle eeskirjad riigihangete tellijate jaoks kasulikud: suurematel turgudel on rohkem valikuvabadust, mis võib tuua kaasa väiksemad kulud ja parema kvaliteedi; suurem läbipaistvus aitab võidelda korruptsiooni ja pettustega; piiriülene koostöö annab uusi tegutsemisvõimalusi ning kogemusi.
There is no doubt that public contracting authorities are benefiting from the European internal market and its rules: larger markets create more choice, which can lead to lower costs and better quality; greater transparency helps to fight corruption and fraud; cross-border cooperation creates new possibilities for action and offers the chance of new experiences.
Ka töövõtjad, eelkõige väikesed ning keskmise suurusega ettevõtted kannatavad bürokraatliku menetluskorra ja puuduva õiguskindluse all.
Contractors as well, in particular small and medium-sized undertakings, are suffering under the burden of red tape and legal uncertainty.
Eksisteerib arvukalt uuringuid, mis tõendavad lisakulude ja pikemate menetluste olemasolu, kuid neid ei saa käesolevas dokumendis üksikasjalikumalt käsitleda.
Many studies have been drawn up showing just how costs are increasing and procedures are becoming lengthier, although they cannot be dealt with in detail in this report.
Õiguslik ebakindlus
Legal uncertainties
Sellisel arengul on erinevad põhjused.
There are various reasons for this development.
Riigihankedirektiivide läbivaatamisega 2004. aastal taheti saavutada riigihangete lihtsustamist, kaasajastamist ja paindlikumaks muutmist.
The aim of the 2004 revision of the public procurement directives was to simplify and modernise the procedures for the award of public contracts and make them more flexible; that aim has not been achieved, however.
Teisest küljest oli direktiivide ülevõtmine liikmesriikide õigusaktidesse aeganõudev protsess, direktiive muudeti ülevõtmisel sageli veel rangemaks, kehtestati lisakriteeriume, kuid mõningaid paindlikkusega seotud instrumendid jäeti seevastu üle võtmata, st direktiive ei rakendatud sõna-sõnalt.
On the other, the transposition process in the Member States proved to be a time-consuming one, the transposed versions often contained more stringent provisions, additional criteria were incorporated, whilst some provision designed to increase flexibility were left out: In short, the letter of the law changed during transposition.
Õiguslik ebaselgus põhjustas mitmete rikkumismenetluste algatamise ning arvukalt Euroopa Liidu ning liikmesriikide õigusel põhinevaid kohtuprotsesse.
Legal uncertainties have led to a plethora of appeal procedures and national and European court cases.
Euroopa Liidu Kohtu pretsedendiõigusega ning Euroopa Komisjoni mittesiduvate õigusaktidega püüti õiguses valitsevaid lünki täita, mis aga selgust ei suurendanud.
Attempts have been made, through the case-law of the CJEU and by means of Commission soft law proposals, to close the legal loopholes, an approach which has merely added to the confusion.
Kõik eespool nimetatud tingimused on tekitanud keerulise õigussüsteemi, mis seab eelkõige nii väiksemate linnade ja omavalitsusüksuste kui ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ette keerulised õigusprobleemid, mida nad ilma suuri kulusid kandmata või välist õigusnõustamist taotlemata enam lahendada ei suuda, ning tähtsad riigihankeprojektid on õigusliku ebaselguse ja oodatavate kohtuvaidluste tõttu peatatud.
All this has left us with a complex set of rules which are creating serious legal problems, primarily for smaller local authorities, but also for small and medium-sized undertakings, problems which they can no longer solve without incurring additional costs or seeking external legal advice.
Üheski teises valdkonnas ei ole nii palju kohtuvaidlusi.
Legal uncertainties or the threat of legal action have brought important procurement projects to a halt and there is hardly another area in which so many legal disputes have flared up.
Euroopa Liidu struktuurifondide vahendite väärkasutamise peamiseks põhjuseks on riigihankeid reguleerivate eeskirjade vale kohaldamine.
The incorrect application of the rules governing procurement is one of the most common causes of errors in the disbursement of resources under the European Structural Funds.
Kohtuvaidluste peamised põhjustajad on muu hulgas avaliku sektori sisesed partnerlused, linnaplaneerimine (kaasa arvatud sotsiaalelamute ehitamine) ning teenuste kontsessioonid.
The main areas of legal dispute concern public-public partnerships, town planning (including the construction of social housing) and service concessions.
Samuti on õigusvaidluste aluseks avaliku ja erasektori partnerlused, õiglase kaubanduse toodete hankimine, riigihankedirektiivide kohaldamine lepingute puhul, mille maksumus on õigusaktidega kehtestatud piirmääradest väiksem, ning võimalus korraldada hankemenetlusi selliste sotsiaalsete kriteeriumite alusel, nagu võrdne töötasu, sooline võrdõiguslikkus, kollektiivlepingutest kinnipidamine ning pikaajaliste töötute või tööturul ebasoodsas olukorras olevate noorukite töölevõtmine.
However, there is also uncertainty surrounding public-private partnerships, the procurement of fair-trade products, the application of the public procurement directives to contracts whose value falls below the relevant thresholds and the scope for taking account of social criteria, such as equal pay, gender equality, compliance with wage agreements and the provision of jobs for the long-term unemployed and young people with poor skills or qualifications.
Puudulik kooskõlastamine komisjonis
Inadequate coordination within the Commission
Lisaks on Euroopa Komisjoni sisene kooskõlastamine puudulik.
There is also a lack of coordination within the Commission.
Mitmed teenistused peavad riigihankeid selliste ülesannete täitmise vahendiks, mille jaoks ei oleks Euroopa Liidul muidu piisavalt rahalisi vahendeid ega õiguslikku pädevust.
Many Commission departments have ‘discovered’ public procurement as a means of achieving objectives for which the European Union would otherwise lack the financial resources or the legislative competence.
Muidugi on mõistlik ergutada tellijaid teostama riigihankeid keskkonda ja ühiskonda arvestaval viisil ning edendama innovatsiooni ja teadust, ning neid seejuures toetada.
It of course makes sense to encourage contracting authorities to engage in ecologically and socially responsible procurement and to foster research and innovation.
Kuid algatuste arvukus ei suurenda õiguslikku selgust ja õõnestab nii toetamist vääriva eesmärgi saavutamist.
However, the many initiatives which have resulted do not make for legal clarity and are undermining efforts to achieve what is in itself a worthwhile objective.
Mittesiduvate õigusaktide üleküllus on õiguslikku ebaselgust veelgi suurendanud.
A plethora of soft law measures has merely added to the legal inconsistencies.
Komisjon peaks mittesiduvate õigusaktide väljatöötamisel võtma arvesse nende proportsionaalsust ning praktilist mõju kohalikul tasandil.
When developing soft law, the Commission should consider whether its proposals are consistent with the proportionality principle and their practical implications at local level.
Euroopa Avaliku Halduse Instituudi (EIPA) viimases uuringus „The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 199/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives” kritiseeritakse muu hulgas mittesiduvate õigusaktide suurt osakaalu: „teine tähtis puudus on mittesiduvate õigusaktide kasutamine direktiivi äärmiselt oluliste aspektide reguleerimiseks; mittesiduvate õigusaktide institutsioonilist mõju ei ole võimalik ette ennustada”.
The most recent study produced by the European Institute of Public Administration (EIPA), ‘The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives’, criticises the extensive use of soft law: ‘using soft law to regulate very important aspects of the Directive is another important shortcoming: it is not possible to foresee the institutional impact of soft law’.
Parema õigusloome algatuse raames tuleks uurida ka mittesiduvate õigusaktide mõju ning hinnata subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimist (kontsentreeritud mõjuhindamine).
In keeping with the aims of the Better Lawmaking initiative, the impact of soft law should also be studied and the issue of compliance with the subsidiarity and proportionality principles reviewed (shortened impact assessment).
Kahjuks ei ole Euroopa riigihankeõiguse kohaldamine komisjoni poolt ka poliitiliselt tasakaalustatud.
Unfortunately there has thus far been a lack of political balance to the Commission’s implementation of European public procurement law.
Kuigi ökoloogiliselt vastutustundlike ja energiatõhusate riigihangete valdkonnas eksisteerib arvukalt algatusi, käsiraamatuid ja juhiseid, pärineb komisjoni viimane teatis sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete kohta aastast 2000, st ajast enne riigihankedirektiivide läbivaatamist.
Whilst many initiatives have been taken and many manuals and guidelines are available in the area of ecologically responsible and energy-efficient procurement, the Commission’s most recent communication on socially responsible procurement dates back to 2000, i.e. prior to the revision of the public procurement directives.
Õiguslikust seisukohast äärmiselt keeruliste riigihangete kohta õiglase kaubanduse valdkonnas on siiani koostatud vaid üks teatis ning mitte ühtegi juhist ega käsiraamatut.
In the legally particularly complex field of fair trade procurement, only one communication has thus far been issued, and no guidelines or manuals.
Seda võib vääralt tõlgendada kui komisjoni kaudset prioriteetide seadmist.
This could be misconstrued as an indirect reflection of the Commission’s priorities.
Raportöör nõuab seetõttu, et komisjoni eri teenistused riigihankeid omavahel paremini kooskõlastaksid ning et loodaks avalik ühisstrateegia riigihangete valdkonnas, kaasa arvatud ühine veebiportaal, et suurendada õigusloome läbipaistvust.
Your rapporteur is therefore calling for better coordination of public procurement policy among the various Commission departments involved and the development of a joint, public strategy on public procurement, including a uniform web presence, with a view to making the law more transparent.
Samuti oleks vaja rohkem algatusi kogemuste vahetamise korraldamiseks, parimate tavade ja meetodite arendamiseks ja koolitusprogrammide toetamiseks liikmesriikides.
More initiatives would also be welcome in the areas of the organisation of exchanges of experience, the development of proven practices and methods and support for training courses in the Member States.
Nimetatud koolitused peaksid olema suunatud mitte üksnes kohalikele tellijatele, vaid ka poliitiliste otsuste langetajatele ja muudele osalistele, eelkõige sotsiaalseid teenuseid osutavatele valitsusvälistele organisatsioonidele.
Moreover, such training courses should not be aimed solely at local contracting authorities, but should also encompass political decision-makers and other individuals and bodies, in particular NGOs, which provide social services.
Siin võiks kasutada Prantsusmaa kogemusi, sest seda mudelit katsetatakse seal parajasti.
Here, the experience gained with this model in France, where it is currently being tested, could prove instructive.
Euroopa Liidu Kohtu õiguslik selgitus avaliku sektori siseste partnerluste kohta
Legal clarification by the CJEU of the situation regarding public-public partnerships
Esmakordselt tunnustati Euroopa Liidu esmastes õigusaktides õigust „piirkondlikule ja kohalikule omavalitsusele” (Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõige 2).
For the first time an acknowledgment of the ‘right to regional and local self-government’ has been incorporated into European Union primary law (Article 4(2) TEU):
„Liit austab liikmesriikide võrdsust aluslepingute ees ning nende rahvuslikku identiteeti, mis on omane nende poliitilistele ja põhiseaduslikele põhistruktuuridele, sealhulgas piirkondlikule ja kohalikule omavalitsusele.”
‘ The Union shall respect the equality of Member States before the Treaties as well as their national identities, inherent in their fundamental structures, political and constitutional, inclusive of regional and local self-government ’ .
Ka uues protokollis üldhuviteenuste kohta (nr 26) rõhutatakse artiklis 1 järgmist liidu ühist väärtust:
Article 1 of the new Protocol on services of general interest (No 26) likewise emphasises the following:
„riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste oluline roll ja laiaulatuslik suvaõigus osutada, tellida ja korraldada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid nii palju kui võimalik vastavalt kasutajate vajadustele;”
‘ the essential role and the wide discretion of national regional and local authorities in providing, commissioning and organising services of general economic interest as closely as possible to the needs of the users ’ .
Euroopa Liidu Kohus on juba enne uue õigusraamistiku jõustumist tuginenud mitmes kohtuotsuses õigusele kohalikule omavalitsusele ja on osutanud, et „ametiasutus võib avalike huvidega seotud ülesandeid täita omaenda vahenditega…samuti võib ta täita neid ülesandeid koostöös teiste ametiasutustega” (kohtuasi C-480/06: Stadtwerke Hamburg).
In a number of judgments handed down prior to the entry into force of the new Treaty the CJEU had invoked the right to local self-government and made it clear that the ‘possibility for public authorities to use their own resources to perform the public-interest tasks conferred on them may be exercised in cooperation with other public authorities’ (Case C-480/06, Stadtwerke Hamburg).
Sellega tugevdab Euroopa Liidu Kohus omavalitsuste valikuvabadust ja kohalikku omavalitsust.
In this way the CJEU has confirmed local authorities’ margin for discretion and strengthened local self-government.
Siiski ei anta kohtuotsustega vabadust igasuguse koostöö tegemiseks omavalitsuste vahel.
However, the judgments do not constitute a blank cheque justifying all forms of cooperation between local authorities.