natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ensüümid: ensüümide tegelikud nimetused ei anna tarbijale teavet ja võivad kuuluda mitmesse kategooriasse.
Enzymes: The actual names of the enzymes are not consumer informative and might be found in various categories.
Üldnimetus „ensüümid” annab tarbijale toote kohta piisavalt teavet.
The generic name "enzymes" will adequately inform consumers on the product.
Selline lähenemisviis ei ole ainulaadne, sest seda kasutatakse juba aastaid modifitseeritud tärkliste puhul.
This approach is not unique as it is already applied since years for modified starches.
VIII lisa – punkt 1 – alapunkt a
Annex VIII – paragraph 1 – point a
a) mille maht või kaal võib oluliselt väheneda ning mida müüakse tükikaupa või kaalu alusel ostja juuresolekul või
(a) which are subject to considerable losses in their volume or mass and which are sold by number or weighed in the presence of the purchaser; or
a) mille maht või kaal võib oluliselt väheneda või mida müüakse pakendamata kujul tükikaupa või kaalu alusel ostja juuresolekul või
(a) which are subject to considerable losses in their volume or mass or which are non pre-packed sold by number or weighed in the presence of the purchaser; or
Kõnealuseid tooteid müüakse tarbijale harilikult pakendamata kujul.
The targeted products are usually presented non pre-packed when sold to the consumer.
Tänu sõna „ning” asendamisele sõnaga „või” on see tootekategooria korrektsemalt hõlmatud.
The wording "or" instead of "and" covers more correctly this product category.
VIII lisa – punkt 1 – alapunkt b a (uus)
Annex VIII – paragraph 1 – point b a (new)
b a) mille suhtes on teistes õigusnormides sätestatud erandid.
(ba) for which exemptions are laid down in other legal provisions.
Osutatakse suhkruid käsitleva direktiivi 2001/111/EÜ artikli 2 lõikele 2 (erandi tegemine toodetele netomassiga alla 20 grammi).
R eference is made to Article 2(2) of Directive 2001/111/EC concerning sugars (exemption of products with a net weight of less than 20 g ).
Lõikes 3 tuleb seetõttu selgitada, et sellised erisätted kehtivad ka edaspidi.
In paragraph 3, therefore, it should be made clear that such special provisions remain in force.
VIII lisa – punkt 5 – esimene lõik
Annex VIII – point 5 – subparagraph 1
Kui tahket toitu müüakse vedelas keskkonnas, siis esitatakse märgistusel ka kuivatatud olekus toidu netomass.
Where a solid food is presented in a liquid medium, the drained net weight of the food shall also be indicated.
Kui tahket toitu müüakse vedelas keskkonnas, siis esitatakse märgistusel ka kuivatatud olekus toidu netomass pakendamise ajal .
Where a solid food is presented in a liquid medium, the drained net weight of the food at the moment of packing shall also be indicated.
IX LISA
Annex IX
Lisa jäetakse välja
A nnex deleted.
Lisatakse õigusloomega seotud teksti artiklis 25.
Incorporated into the legislative text in Article 25.
XI lisa – A osa – pealkiri
Annex XI – Part A – title
Vitamiinide ja mineraaltoitainete võrdlusratsioonid (täiskasvanutel)
Reference intakes for vitamins and minerals (adults)
VITAMIINIDE JA MINERAALTOITAINETE PÄEVASED VÕRDLUSRATSIOONID (TÄISKASVANUTEL)
Daily Reference intakes for vitamins and minerals (adults)
Toimetuslik muudatus.
Editorial amendment.
XI lisa – A osa – punkt 1 – tabel
Annex XI – part A – paragraph 1 – table
Vitamiinid ja mineraaltoitained, mida võib märkida, ja nende soovitatud päevaannused (RDA)
Vitamins and minerals which may be declared and their recommended daily allowances (RDAs)
Vitamiinid ja mineraaltoitained, mida võib märkida, ja nende päevased toitumissoovitused (RDA)
Vitamins and minerals which may be declared and their recommended daily allowances (RDAs)
Vitamiin A (μg)
Vitamin A (µg)
Vitamiin D (μg)
Vitamin D (µg)
Vitamiin E (mg)
Vitamin E (mg)
Vitamiin K (μg)
Vitamin K (µg)
Vitamiin C (mg)
Vitamin C (mg)
Tiamiin (vitamiin B1) (mg)
Thiamin ( Vitamin B1 ) (mg)
Vitamiin B6 (mg)
Vitamin B6 (mg)
Vitamiin B12 (μg)
Vitamin B12 (µg)
Vitamiin B12 (µg)
Vitamin B 12 (µg)
Uues määruses tuleb võtta arvesse Euroopa Liidu Teatajas 28. oktoobril 2008. aastal ilmunud direktiivi nr 2008/100/EÜ toidu toitumisalase teabega märgistamise kohta päevaste toitumissoovituste, energiasisalduse arvutamise koefitsientide ja mõistete osas.
The new regulation must take account of Directive 2008/100/EC on nutrition labelling for foodstuffs as regards recommended daily allowances, energy conversion factors and definitions, which was published in the Official Journal on 28 October 2008.
Seepärast ja kehtivate õigusaktidega kooskõla säilitamiseks teeb raportöör ettepaneku asendada komisjoni poolt esitatud tabel pealkirjaga „Vitamiinid ja mineraaltoitained, mida võib märkida, ja nende päevased toitumissoovitused (RDA)”, direktiivi nr 2008/100/EÜ vastava tabeliga.
The rapporteur is thus suggesting that the table headed 'Vitamins and minerals which may be declared and their recommended daily allowances (RDAs)' proposed by the Commission should be replaced by that in Directive 2008/100/EC, for the sake of consistency in the legislation in force.
XI lisa – A osa – punkt 2
Annex XI – part A – paragraph 2
Üldiselt tuleks märkimisväärse koguse määramisel arvesse võtta 15 % punktis 1 kindlaksmääratud päevasest toitumissoovitusest 100 g või 100 ml kohta või pakendi kohta , kui pakend sisaldab ainult ühe portsjoni.
As a rule, 15 % of the recommended allowance specified in point 1 supplied by 100 g or 100 ml or per package if the package contains only a single portion should be taken into consideration in deciding what constitutes a significant amount.
Üldiselt tuleks märkimisväärse koguse määramisel arvesse võtta
As a rule,
– 15 % päevasest toitumissoovitusest 100 g või toiduportsjoni kohta tahkete ainete puhul; või
- 15 % of RDA per 100g or serving for solids ; or
– 7,5 % päevasest toitumissoovitusest 100 ml või toiduportsjoni kohta vedelike puhul; või
- 7,5 % of RDA per 100ml or serving for liquids ; or
– 5 % päevasest toitumissoovitusest 100 kcal (12 % päevasest toitumissoovitusest 1 MJ) kohta; või
- 5 % of RDA per 100kcal (12 % of RDA 1 MJ) ; or
– kogust, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) artikli 6 kohaselt tehtud eranditega; või
- an amount provided for by derogations granted in accordance with Article 6 of Regulation (EC) No 1925/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on the addition of vitamins and minerals and of certain other substances to foods ; or
– pakendit , kui pakend sisaldab ainult ühe portsjoni.
- per package if the package contains only a single portion should be taken into consideration in deciding what constitutes a significant amount.
Praegune ettepanek lugeda märkimisväärseks koguseks 15% päevasest toitumissoovitusest 100 g või 100 ml kohta on meelevaldne ning selle põhjal jääb märgistusel esitamata enamiku selliste põhitoiduainete nagu puu- ja köögivilja, kartulite, leiva ja piima teatavate vitamiinide ja mineraalainete sisaldus.
The current proposal for significant amount of 15% of the RDA per 100g or 100ml is an arbitrary level that excludes most of the basic foodstuffs like fruits, vegetables, potatoes, bread and milk from declaring certain vitamins and minerals on the label.
Need põhitoiduainete rühmad annavad suure osa meie tarbitavatest vitamiinidest ja mineraalainetest ning nende tarbimist soovitatakse ELi riikide toitumisjuhistes.
These basic food groups are a major contributor to the vitamin and mineral intake, and are recommended in dietary guidelines in EU countries.
Ettepanek selle praegusel kujul annab eelise vitamiini- ja mineraalainelisanditega mittepõhitoiduainetele, seda loodusliku vitamiini- ja mineraalainesisaldusega põhitoiduainete ees.
The current proposal favours non-basic food stuffs with added vitamins and minerals over basic food groups with naturally present vitamins and minerals.
Lisaks diskrimineeritakse ettepanekuga vähese energia- ja kuivainesisaldusega vedeltoiduaineid.
In addition, the proposal penalises liquid foods with a low content of dry matter and a low energy density.
Eriti kehtib see jookide, näiteks joogipiima ja vedelate piimatoodete kohta.
This is especially the case for beverages such as consumption milk and liquid milk products.
Kõige muu kõrval viib muudatusettepanek teksti kooskõlla ka Codex Alimentariusega.
Finally, this amendment will bring the provisions in line with the Codex Alimentarius.
XI lisa – B osa – pealkiri
Annex XI – part B – Title
Energia ja valitud toitainete (välja arvatud vitamiinid ja mineraaltoitained) võrdlusratsioonid (täiskasvanutel)
Reference intakes for energy and selected nutrients other than vitamins and minerals (adults)
Energia ja valitud toitainete (välja arvatud vitamiinid ja mineraaltoitained) päevased võrdlusratsioonid (täiskasvanutel) 1
Reference daily intakes for energy and selected nutrients other than vitamins and minerals (adults) 1
1 Võrdlusratsioonid on orienteeruvad ja need määrab täpsemalt kindlaks Euroopa Toiduohutusamet.
1 The reference intakes are indicative values; they will be laid down more precisely by the European Food Safety Authority.
Võrdlusratsioonid on orienteeruvad ja need määrab täpsemalt kindlaks Euroopa Toiduohutusamet.
The reference intakes are indicative values; they will be laid down more precisely by the European Food Safety Authority.
XI lisa – B osa – tabel – esimene rida
Annex XI – part B – table – row 1
Valgud, mis on eluliselt olulised toitained ja annavad kehale energiat, tuleks samuti ära märkida.
Given that it constitutes an essential nutrient, which also contributes to energy intake, protein must also be indicated.
Suhkru eraldi märkimine ei ole oluline, sest süsivesikud esitatakse tervikuna.
A separate indication for sugars is not relevant, as total carbohydrates are indicated.
Energiasisaldus tuleks esitada ainult kilokalorites, sest need on andmed, mida tarbija mõistab ja vajaduse korral kasutab.
The energy content should be indicated only in kilo-calories, as this is the information which consumers understand and may use.
XI lisa – B osa – tabel – esimene a rida (uus)
Annex XI – part B – table – row 1 a new
XII lisa – tabel
Annex XII – table
süsivesikud (välja arvatud polüoolid)
carbohydrate (except polyols)
25 kJ/g
25 kJ/g
orgaanilised happed
organic acid
Arvutamine kahte erinevat ühikut kasutades toob ümberarvestuskoefitsientide ebaühtluse tõttu kaasa vastuolulised tulemused.
The calculation with two different units leads to contradictory results because of inconsistent conversion factors.
Kuna märgistuse „kcal” puhul on tegemist ühikuga, mis on tarbijate jaoks kergemini arusaadav kui ühik „kJ”, tuleks märgistamisel kasutada eranditult kilokaloreid.
Since 'kcal' is a measurement unit more easily understood by consumers than the 'kJ' unit, the indication should be given solely in 'kcal'.
Lisa XIII – C osa – tabel
Annex XIII – Part C – table
kJ ja kcal
kJ and kcal
vitamiinid ja mineraaltoitained
vitamins and minerals
XI lisa A osa punktis 1 kindlaksmääratud ühikutes
the units specified in point 1 of Part A of Annex XI
muud ained
other substances
konkreetsete asjaomaste ainete jaoks sobivates ühikutes
units as appropriate for the individual substances concerned
XIII lisa A–C osade kokkuvõte.
Condensed version of Parts A to C in Annex XIII.
Tarbijatel on õigus teada, mida nende toit sisaldab.
Consumers have a right to know what their food contains.
Seetõttu on teave toidu koostise ja toiteväärtuse kohta äärmiselt oluline, sest ainult see võimaldab tarbijatel langetada teadliku otsuse toidu ostmise kohta.
For that reason, information on the composition and nutritional value of foods is essential, since only on that basis can consumers make selective purchasing decisions.
Kuigi ühenduse õigusaktide hulgas on mitmeid määrusi ja direktiive, mis käsitlevad toidu koostisosi ja märgistamist, ei kehti siiani üldist toidu märgistamist reguleerivat õigusakti.
Although Community law contains a series of regulations and directives dealing with food ingredients and food labelling, as yet it lays down no comprehensive rules on compulsory labelling.
Lisaks tõsiasjale, et praeguseks on raske saada ülevaadet paljudest üldistest ja konkreetsetest ühenduse eeskirjadest toidualase teabe kohta, mis toob pigem kaasa õigusliku ebakindluse, põhjustavad nendele eeskirjadele lisanduvad liikmesriikide eeskirjad konkurentsimoonutusi ja kaubanduspiiranguid Euroopa Liidu siseturul.
Quite apart from the fact that the range of general and specific Community legal provisions on food information has now expanded so much as to become simply confusing, thus giving rise to legal uncertainty, additional national rules are creating distortions of competition and barriers to trade in the European Union's internal market.
Ainult kogu ELis kehtiv ühtne õigusakt toidu märgistamise kohta võib nimetatud puudused kõrvaldada.
Only uniform EU rules on food labelling can remedy these problems.
Menetluse etapid
Procedural stages
2008. aasta jaanuari lõpus esitas komisjon parlamendile ja nõukogule ettepaneku toitumisalase teabega märgistamist reguleerivate ELi õigusaktide läbivaatamise kohta.
In late January 2008 the Commission submitted to Parliament and the Council a proposal for a revision of the EU rules on food labelling.
2008. aasta augusti lõpus nimetas Euroopa Parlament oma raportööri.
Towards the end of August 2008 the European Parliament appointed its rapporteur.
Nimetatud isik esitas oma raporti 2008. aasta septembris vastutavale keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonile (ENVI), kes selle läbi arutas.
Her report on the Commission proposal was presented and debated in the committee responsible, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, at the beginning of December 2008.
Pärast muudatusettepanekute esitamise tähtaja möödumist tegeles vastutav komisjon 2009. aasta veebruari keskel taas raportiga ning eelkõige asjaoluga, et raporti muutmiseks oli esitatud 1 332 muudatusettepanekut.
After the deadline for tabling amendments had expired, the committee responsible again considered the report in mid-February 2009, giving particular consideration to the fact that 1332 amendments had now been tabled.
Muudatusettepanekute suure arvu tõttu ja võttes arvesse eesseisvaid Euroopa Parlamendi valimisi, otsustas vastutav komisjon 16. märtsil 2009, et dokumendi menetlemine lükatakse Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 185 lõike 5 alusel edasi parlamendi järgmisesse ametiaega.
Because so many amendments had been tabled and in view of the impending European elections, the committee responsible decided on 16 March 2009 to hold consideration of the proposal over until the next parliamentary term, pursuant to Rule 185(5) of the Rules of Procedure of the European Parliament.
Raportöörile tehti seega ülesandeks esitada uus raporti projekt, milles on arvestatud võimalikult paljusid muudatusettepanekuid.
Your rapporteur was thus asked to submit a new draft report, taking into account as many as possible of the amendments tabled.
Nimetatud uus raport on teie ees.
This new report is the one before you.
Raporti projektile muudatusettepanekute esitamiseks kehtestatakse uus tähtaeg.
A new deadline will be set for amendments to this draft.
Komisjoni ettepaneku tekst
Commission proposal
Komisjoni ettepanek toitumisalase teabega märgistamist reguleerivate ELi eeskirjade läbivaatamise kohta on mõeldud paremaks õiguslikuks reguleerimiseks, ning see ühendab ja asendab kehtiva toitumisalase teabega märgistamise õigusliku raamistiku lihtsustamise eesmärgil seitse direktiivi ja ühe määruse.
The Commission proposal for the reformulation of the EU's provisions on food labelling is intended to meet the requirements of better law-making (in the case of the legal framework on food labelling) by combining and replacing seven directives and a regulation.
Ettepaneku laiem eesmärk on vähendada bürokraatiat, saavutada toiduahela sidusrühmade suurem õiguskindlus, suurendada Euroopa toiduainetetööstuse konkurentsivõimet, tagada nii toiduohutus kui ka üksikasjaliku toiduaineid puudutava teabe andmine tarbijatele ning toetada tervislikku toitumist, mis on osa Euroopa Liidu strateegiast ülekaalulisuse vastu.
In addition, it is designed to reduce red tape, offer stakeholders in the food chain a greater degree of legal certainty, improve the competitiveness of the European food industry, guarantee food safety, ensure that consumers are provided with comprehensive information about foods and promote healthy eating as part of the European Union's strategy against obesity.
Määruse projekt sisaldab alljärgnevaid olulisi ettepanekuid.
The proposal for a regulation contains the following key proposals:
Kohustuslikud andmed
Mandatory particulars
Komisjoni ettepanekus nähakse ette mitmete uute kohustuslike andmete märkimine (artikkel 9).
The Commission proposal lays down a series of new mandatory particulars to be included on food labels (Article 9).
Nende hulka kuuluvad muu hulgas allergeenide märgistuse laiendamine pakendamata kaubale (artikkel 22) ning põhjalik teave toiteväärtuse kohta.
It extends mandatory allergen labelling to non-prepacked foods (Article 22) and provides for a comprehensive nutrition declaration.
Komisjoni arvates peaks kõik kohustuslikud andmed esitama kirjas, mille minimaalse tähemärgi suurus on 3 mm.
The Commission proposes a minimum font size of 3 mm for all mandatory labelling elements.
Erandina ei pea kohustuslikult märgistama alkohoolseid jooke, st veini, õlut ja piiritusjooke.
In the case of alcoholic drinks, particularly wine, beer and spirits, the Commission proposes derogations from the labelling requirements.
Toitumisalase teabe lisamine ja esitamine
Indication and presentation of nutritional values
Edasi teeb komisjon ettepaneku esitada põhjalik teave toiteväärtuse kohta pakendi kõige nähtavamal osal (artikkel 29–34).
In addition, the Commission is proposing the introduction of a comprehensive nutrition declaration which is to be placed in the 'principal field of vision' of the packaging (Articles 29 to 34).
Kohustuslikud andmed toiduaine energiasisalduse kohta ja selliste toitainete nagu rasva, küllastunud rasvhapete, süsivesikute, suhkru ja soola sisalduse kohta (artikli 29 lõige 1) peaksid olema esitatud vastavas järjestuses pakendi esiküljel ning protsendina 100 g või 100 ml toote või portsjoni kohta.
Mandatory particulars relating to the energy value of the food and the nutrients fat, saturates, carbohydrates, sugar and salt (Article 29(1)) must be given in the appropriate order on the front of the package, expressed per 100 g or 100 ml or per portion.
Muud andmed (artikli 29 lõige 2) võib esitada pakendi muudel osadel, kuid igal juhul tabelina esitatava „toiteväärtusruuduna”(artikli 34 lõige 2).
Details of other particulars (Article 29(2)) may be given elsewhere on the packaging, but must at all events be set out in table format, in a 'nutrition box' (Article 34(2)).
Igasugust teavet tuleks väljendada 100 grammi või 100 ml kohta või portsjonite korral vastavalt portsjoni kohta ning protsendina vastava toitaine soovitatavast päevasest kogusest (artikkel 31).
All particulars must relate to standard amounts of 100 g/100 ml or – in the case of food packaged in portions – to a portion and must be expressed as a percentage of the recommended daily intake of the given nutrient (Article 31).
Riiklikud märgistussüsteemid
National labelling systems
Komisjoni ettepanekus antakse liikmesriikidele riiklikul tasandil ulatuslikud reguleerimisvõimalused.
The Commission proposal allows the Member States considerable scope to adopt national labelling rules.
Vastavalt VI ja VII peatükile võivad liikmesriigid erijuhtudel võtta vastu õigusakte teatavate toidurühmade kohta ning luua ettekirjutatud andmete esitusviisile lisaks riiklikke märgistussüsteeme (artikli 44 lõige 3 ja artikli 34 lõige 5).
Pursuant to Chapters VI and VII, in exceptional cases Member States would be able to adopt legal provisions governing specific categories of food and, in addition to the mandatory forms of expression, develop national labelling systems (Articles 44(3) and 34(5)).
Lisaks võivad liikmesriigid võtta pakendamata toidu, nagu pagari- või vorstitooted, või restoranide ja suurköökide pakutava toitlustuse puhul vastu riiklikud eeskirjad toitumisalase teabe esitamise viisi kohta ning loobuda mõnede kohustuslike andmete esitamisest, välja arvatud allergeene käsitleva märgistuse puhul (artikkel 41).
In addition, in the case of non-prepacked food, e.g. bakery and processed meat products, and food prepared in the context of mass catering in restaurants, large-scale kitchens, etc., Member States would be able to lay down national rules governing the manner in which particulars are to be shown or – with the exception of allergen labelling – decide not to require the provision of certain particulars (Article 41).
Põhimõtteliselt tunneb raportöör heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu määrus.
In principle, your rapporteur welcomes the Commission's proposal for a regulation.
Selline uus, terviklik toiduainete märgistamise määrus võib aidata ka tarbijat ostmisel teadliku valiku tegemisel ning nõnda kujundada oma toitumist vastavalt isiklikele vajadustele ja soovidele.
A new, comprehensive food labelling regulation of this kind can also help consumers to make selective purchasing decisions and so tailor their own diets to their individual needs and wishes.
Ka ühise siseturu seisukohalt on toidu märgistamise ühtlustamine äärmiselt oluline, sest riiklikud lisaeeskirjad ja juba kehtivate ühenduse toidualaste õigusaktide erinev tõlgendamine liikmesriikide poolt põhjustab kaubandustakistusi ja konkurentsiprobleeme.
The harmonisation of food labelling is also of enormous relevance to the internal market, since at present additional national rules and differing Member State interpretations of existing Community food legislation are giving rise to barriers to trade and competition-related problems.
Nimetatud puuduste kaotamine võib vähendada toidutootjate ja -kaupmeeste kulusid ning seega lõppkokkuvõttes ka tarbijate kulusid.
Remedying this state of affairs can serve to reduce costs for food producers and traders and thus, ultimately, for consumers as well.
Siiski ei aita määruse ettepanekus ette nähtud kogu ELi hõlmava toiduainete märgistamise korraldus raportööri hinnangul kaasa ei bürokraatia vähendamisele ega õiguskorra lihtsustamisele ega anna tarbijale paremat teavet toidu kohta.
However, the EU labelling system outlined in the proposal for a regulation does not strike your rapporteur as one suited either to reducing red tape and simplifying legislation or to helping consumers obtain better food information.
Komisjon on mõnda punkti liiga pealiskaudselt käsitlenud.
In some areas, the Commission has made it much too easy for itself.
Lisaks jäeti ettepanekust täiesti välja turustamise või toiduainete müümise erivormid, nagu põllumajanduslik otseturustus, reisijate toitlustamine, toitlustamine tollimaksuvabal alal või toiduautomaatide abil.
Moreover, special ways of marketing or delivering food, such as direct marketing by farmers, catering services to passengers in transit, duty-free sales or sales from vending machines, are simply forgotten.
Ka ei käsitletud ettepanekus eritooteid, nagu söödav lehtkuld või värvivad toiduained ja uuendtoit.
Special products, such as culinary gold leaf, and colouring and innovative foods, are likewise disregarded.
Mõned ettepanekus esitatud nõuded on ebarealistlikud ja põhjustaksid toidutootjatele ja -kaupmeestele muu hulgas märkimisväärseid lisakulusid, nii et toiduainete hinda tuleks juba üksnes uute toiduainete märgistamist käsitlevate eeskirjade tõttu tõsta.
Some of the provisions contained in the proposal are unrealistic and would, in addition to creating other problems, generate substantial additional costs for food manufacturers and traders, so that food prices would have to be raised merely on account of new labelling regulations.
Eespool nimetatud puudused komisjoni ettepanekus ohustavad paljude väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete püsimajäämist toiduainesektoris.
These shortcomings in the Commission proposal jeopardise the survival of many small and medium-sized enterprises (SMEs) in the food industry.