natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(c) punktist 4 jäetakse välja sõnad „võttes arvesse võimalikke muudatusi riigi sagedusplaanis”.
(c) In point 4 the terms ‘subject to any changes in the national frequency plan’ are deleted.
I lisa – punkt 4 – alapunkt a
Annex I – point 4 – point d
I lisa – B osa – punkt 7
Annex I – part B – point 7
Kohustused, mille kasutusõigust taotlev ettevõtja on konkurentsil või võrdlustel põhineva valikumenetluse käigus vabatahtlikult võtnud.
Voluntary commitments which the undertaking obtaining the usage right has made in the course of a competitive or comparative selection procedure.
Kui selline kohustus vastab de facto ühele või enamale direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklites 9–13a loetletud kohustustest, loetakse nimetatud kohustus kehtivuse kaotanuks hiljemalt 1. jaanuariks 2010.
If such a commitment corresponds de facto to one or more of the obligations listed in Articles 9 to 13a of Directive 2002/19/EC (Access Directive), that commitment shall be considered as having expired by 1 January 2010 at the latest.
Regulatiivseid kohustusi kehtestatakse üksnes ettevõtetele, kellel on oluline turujõud, mis õigustab eelnevat reguleerimist.
Regulatory obligations shall only be imposed on undertakings with significant power in a market justifying ex ante regulation.
Enne 2002. aasta raamistikku oli kasutusõiguste saamine tehtud vahel sõltuvaks nende uute turule tulijate „vabatahtlikust kohustusest”, kes vastavad sellistele regulatiivsetele kohustustele (mittediskrimineerimise kohustused jne).
Prior to the 2002 framework, the obtainment of usage rights had sometimes been made conditional upon 'voluntary commitment' by new entrants which corresponded to such regulatory obligations (non-discrimination obligations etc).
Et vältida alatist reguleerimist turujõust olenemata, loetakse, et sellised „vabatahtlikud kohustused” lõpevad pärast üleminekuperioodi.
To avoid perpetuated regulation irrespective of market power, such 'voluntary commitments' shall be regarded to be expired after a transition period.
I lisa – punkt 4 a (uus)
Annex I – point 4a (new)
I lisa – C osa – punkt 1
Annex I – part C – point 1
Selle teenuse kindlaksmääramine, mille jaoks numbrit kasutatakse, sealhulgas kõnealuse teenuse osutamisega seotud nõuded , ja kahtluse vältimiseks tariifipõhimõtted ja hindade ülemmäärad, mida saab kohaldada teatavate numbrivahemike suhtes selleks, et tagada tarbijakaitse kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 8 punkti 4 alapunktiga b.”
Designations of service for which the number shall be used, including any requirements linked to the provision of that service and, for the avoidance of doubt, tariff principles and maximum prices that can apply to specific number ranges for the purposes of ensuring consumer protection in accordance with Article 8(4)(b) of Directive 2002/21/EC (Framework Directive). "
Konkreetsed numbrivahemikud viitavad eri tüüpi teenustele (tasuta telefon, siseriiklik tariif, kohalik tariif).
Specific number ranges refer to particular types of service (free phone, national rate, local rate).
On oluline, et riikide reguleerivad asutused oleksid suutelised tagama, et tasud, mida operaatorid kõnealuste teenuste eest nõuavad, oleksid sellises vahemikus, mida kliendid eeldavad.
It is important that NRAs can ensure that the charges operators levy for these services are within the range expected by customers.
Näiteks võiksid kliendid mõistlikult eeldada, et (mittegeograafilise) siseriikliku tariifiga numbri eest nõutakse nende tavalist riiklikku tariifi.
For example, customers could reasonably expect a (non-geographic) national rate number to be charged at their normal national rate.
II lisa – punkt 1 – alapunkt d
Annex II – point 1 – point d
( d) raadiosageduste kasutamise õiguse eest võetavate tasude kindlaksmääramise meetod;
(d) the method of determining usage fees for the right of use of the radio frequencies;
d) raadiosageduste kasutamise õiguse eest võetavate tasude kindlaksmääramise meetod , ilma et piirataks liikmesriikide kindlaksmääratud süsteeme, mille puhul kohustus maksta kasutustasu on asendatud kohustusega täita konkreetseid üldist huvi pakkuvaid eesmärke ;
(d) the method of determining usage fees for the right of use of the radio frequencies , without prejudice to systems defined by Member States where the obligation to pay usage fees is replaced by an obligation to fulfil specific general interest objectives ;
Liikmesriikidele peab jääma võimalus säilitada või võtta kasutusele süsteeme, kus kohustus maksta kasutustasu on asendatud kohustusega täita konkreetseid üldist huvi pakkuvaid eesmärke.
It must remain possible for Member States to maintain or introduce systems where the obligation to pay usage fees is replaced by an obligation to fulfil specific general interest objectives.
Sellised süsteemid on üldtuntud maapealsete ringhäälingusageduste puhul, kus nad täidavad meediakanalite paljususe eesmärke.
Such systems are commonplace with regard to terrestrial broadcastings frequencies where they serve media pluralism objectives.
SPEKTRI REFORM
SPECTRUM REFORM
Spekter, nagu muudki loodusvarad (päike, vesi, õhk) on avalik hüve; turumehhanismid, mis on küll tõhus moodus majandusliku kasu saamiseks nii avalikus kui ka erasektoris, ei suuda üksi teenida avalikku huvi ja pakkuda avalikke hüvesid, mis on hädavajalikud selleks, et infoühiskond jõuaks igaüheni.
Spectrum, like other natural resources (sun, water, air), is a public good; market mechanisms, whilst constituting effective tools to derive optimal economic value (private and public), are not able alone to serve the general interest and provide public goods indispensable for achieving an information society for all.
Seepärast on vaja kombineerida poliitiline ja turupõhine lähenemisviis.
A combined policy and market approach is therefore required.
Kui tahame seda piiratud ressurssi tõhusamalt kasutada, tuleb meil saavutada parem koordineerimine ja suurem paindlikkus.
Better coordination and more flexibility are required if we want to achieve an efficient exploitation of this scarce resource.
Samas tuleb leida sobiv tasakaal paindlikkuse ja ühtlustamise vahel, mis on teatud määral samuti vajalik, et spektri siseturu lisandväärtust suurendada (nt selliste konkreetsete teenuste ja tehnoloogiate jaoks kindlate sagedusalade määramiseks nagu GSM, universaalne mobiilsidesüsteem, mobiilsideteenused õhusõiduki pardal ja liikuv satelliitsideteenus).
However, an adequate balance should be struck between flexibility and the degree of harmonisation which is also needed in order to increase the internal market added value of spectrum (i.e. fixing specific spectrum bands for specific services and technologies such as GSM, UMTS, MCA and MSS).
Täieliku ühtlustamise kava (käsu ja kontrolli põhine lähenemisviis) ja idealistlik neutraalsuse süsteem (täielikult turupõhine lähenemisviis) ei sobi kokku.
The development of an absolute ‘harmonisation agenda’ (full command & control approach) is not compatible with an ‘idealistic’ neutrality regime (full market approach).
Seepärast on eelistatav kombineeritud spektrihaldus, mis põhineb valikute tasakaalustatud kombinatsioonidel (ühtlustamise ulatus v teenuste neutraalsus, standardite kehtestamine v tehnoloogianeutraalsus, spektri jaotamise viisid).
That is why a mixed spectrum management regime, based on balanced combinations of options (scope of harmonisation vs. service neutrality, standardisation vs. technology neutrality, spectrum assignment modes) is preferable.
Teostatav ja eelistatav tundub pigem järkjärguline kui murranguline spektri reform :
A gradual rather than a revolutionary spectrum reform seems realistic and preferable:
· kõigi reformide eeltingimuseks peaks olema mittesekkumine ja Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) raadioside eeskirjade täitmine;
· Non-interference as well as compatibility with ITU radio regulations should be a precondition for reforms introduced;
· tehnoloogia- ja teenuste neutraalsuse ulatus ja laad peaksid olema kooskõlas ITU määratlustega;
· The scope and nature of service and technology neutrality should be consistent with ITU definitions;
· tehnoloogianeutraalsust tuleb nõuda selgete eeskirjadega koostalitlusvõime kohustuste kohta ja määratleda, millistel tingimustel võib standardeid kehtestada;
· Technology neutrality should be pursued with clear rules on interoperability obligations and under which conditions standards could be imposed;
· teenuseneutraalsus kehtib üksnes elektroonilise side teenuste kohta nende riiklike sageduste jaotamiste tabelite ja ITU eeskirjade raames;
· Service neutrality should be understood as covering only electronic communication services, within their respective national frequency allocation tables and ITU regulations;
· spektrikaubandus peaks olema vabatahtlik ja kooskõlas asjaomase sageduse esmase kasutusotstarbega;
· Spectrum trading should be voluntary and compatible with the primary usage of the relevant band;
· haldus peaks ka edaspidi põhinema üldlubadel, mida peaks olema vajaduse korral võimalik täiendada, vaatamata sellele, et teatavasti on enamik lubasid individuaalsed kasutusõigused;
· General authorisations should remain a manageable principle and could be developed if there's a demand, even though it is a fact that most authorisations are individual rights of use;
· liikmesriikidel tuleks tagada spektri tõhusus ja kohaldada ebatõhusa kasutamise korral raadiosageduste vähendamist, tühistamist või müüki;
· Member States should guarantee spectrum efficiency, and so impose the reduction, withdrawal or sale of radio frequencies in case of inefficient use;
· ilma litsentsita kasutatavat spektrit tuleks mittesekkuvatel alustel rohkem ühtlustada.
· More spectrum should be harmonised for license-exempt spectrum on a non-interference basis.
Spekter ei tunne piire.
Spectrum does not know of frontiers.
Spektri tõhus kasutamine liikmesriikides nõuab tugevamat koordineerimist ELi tasandil, eriti üleeuroopaliste teenuste arendamisel ja rahvusvaheliste lepingute läbirääkimistel.
An effective use of spectrum in the Member States requires a stronger EU coordination, in particular regarding the development of pan-European services and the negotiation of international agreements.
Kuigi spektri haldus jääb liikmesriikide pädevusse, tagab üksnes ELi tasandi lähenemisviis võimaluse edukalt kaitsta ELi huve maailmas.
While spectrum management remains a national competence, only an EU approach ensures that EU interests can be effectively defended at world level.
Nagu kaubanduspoliitikas kombeks, peab ühenduse volitus rahvusvaheliste läbirääkimiste pidamiseks põhinema ELi kaasseadusandjate antud selgel mandaadil.
As in the case of commercial policy, power should be conferred upon the Community to conduct international negotiations based on clear mandates granted by the EU co-legislators.
Digitaalse dividendi küsimus nõuab viivitamatut poliitilist reageerimist; me ei saa oodata reformidirektiivide jõustumiseni.
The issue of the digital dividend requires an immediate political response; we can not wait until the reform Directives enter into force.
Digitaalringhäälingule ülemineku tõttu vabanenud spektri jagamisel tuleks eelkõige pidada silmas sotsiaalse, kultuurilise ja majandusliku väärtuse põhimõtet, mitte üksnes riigitulude suurendamist.
The main guiding principle to allocate the spectrum released by the switchover should be social, cultural and economic value (better public service, wireless broadband to underserved areas, growth and jobs, etc.) and not only increasing public revenues.
ELi koordineeritud lähenemisviis on vajalik selleks, et:
A coordinated EU approach is necessary to:
· tagada, et liikmesriikides määratakse spektri jaotamine kulude-tulude analüüsi põhjal;
· Ensure that Member States undertake cost benefit analysis to determine the appropriate allocation of spectrum;
· töötada välja tulude-kulude analüüsi ühtne metoodika;
· Develop a common methodology for the cost benefit analysis;
· määrata sagedused, mida võib ühtlustada ELi tasandil selgelt määratletud üleeuroopaliste või koostalitusvõimeliste teenuste jaoks või tõhusa kasutuse ja sotsiaalse kasu edendamiseks;
· Identify bands that could be harmonised for well-defined pan-European or interoperable services at EU level or to promote efficient use and social benefit;
· teha ettepanekuid nende teenuste ühtlustamist käsitlevate siduvate õigusaktide vastuvõtmiseks.
· Propose, if appropriate, binding legislation for harmonising these services.
Tarbijatele ja ettevõtjatele kasuliku hästi toimiva elektroonilise side siseturu ja konkurentsivõimelise infoühiskonna majanduse saavutamisel on otsustava tähtsusega telekommunikatsiooni raamistiku järjekindel rakendamine.
A consistent implementation of the telecom framework is decisive for achieving a well functioning electronic communications internal market and a competitive information society economy to the benefit of consumers and enterprises..
Praegune jõutasakaal komisjoni (kes määrab turgude mõiste ja olulise turujõu) ja riikide reguleerivate asutuste (kes vastutavad kohaliku tasandi rakendamise eest) vahel on toiminud küllaltki hästi.
The current balance of power between the Commission (‘guardian’ of markets definition and significant market power designation) and NRAs (responsible for implementation at local level) has worked reasonably well.
Nii siseturu mõju käsitlevate riiklike otsuste kui ka parandusmeetmete kohaldamisel on ruumi järjepidevuse parandamiseks.
However, there is room for improving the consistency both regarding national decisions with internal market impact and the application of remedies.
Järjepidevaks kohaldamiseks on vaja eelkõige sõltumatuid ja piisava eelarvega riikide reguleerivaid asutusi .
A consistent application requires, first and foremost, independent and adequately resourced national regulatory authorities (NRAs).
Raportöör tervitab komisjoni väljapakutud sõltumatust käsitlevaid sätteid ja rõhutab, et institutsioonidevaheline menetlus ei tohi nende tähtsust vähendada.
The rapporteur welcomes the independence provisions proposed by the Commission and stresses that these should not be compromised in the Interinstitutional negotiations.
Tõhusas õiguslikus raamistikus peavad olema ka spetsialiseerunud kaebusi käsitlevad organid ja toimiv edasikaebamise mehhanism (nt mõistlikud tähtajad otsuste vastuvõtmiseks), et vältida edasikaebamise menetluse kuritarvitamist.
An effective regulatory framework requires also the existence of specialised appeal bodies and effective appeal mechanisms (i.e. reasonable time limits for taking decisions) in order to prevent abuse of appeal procedures.
Süsteemis, kus jaotatakse pädevusi, on kõige kohasem moodus järjepidevuse ja tõhususe tagamiseks ühisreguleerimine.
The most appropriate means to ensure consistency and effectiveness in a system where competences are distributed is through co-regulation.
Üksnes sellise ühistegevusel ja koostööl põhineva lähenemisega komisjoni ning riikide reguleerivate asutuste vahel on võimalik tulemusi saavutada, ilma et see muudaks tundlikku jõudude tasakaalu või ohustaks subsidiaarsust käsitlevaid elemente määruses.
Only with such a cooperative and collaborative approach between the Commission and NRAs can results be achieved without altering the delicate institutional balance of powers or undermining the subsidiarity elements of the regulation.
Komisjon peaks etendama pigem vahekohtuniku ja nõustaja kui kohtuniku või karistaja rolli .
The Commission should play more the role of arbitrator and facilitator rather that of judge or sanction-taker .
Selline uus ühisreguleerimise roll ei peaks ohustama, vaid täiendama komisjoni õigust teha algatusi ühisreguleerimise kava eestvedajana ja esitada kaasseadusandjatele ettepanekuid võtta vastu siduvaid õigusakte, et lahendada järjepidevuse probleeme.
This new co-regulation role should not undermine but complement the Commission's right of initiative to lead the co-regulation agenda, to propose to the co-legislators binding legislation to address consistency problems.
Vetomehhanismi asemel tuleks kehtestada pigem vaidluste lahendamise kord , kuhu kõik asjaomased pooled (komisjon, riikide reguleerivad asutused, Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu ja sidusrühmad) oleksid aktiivselt kaasatud, et otsida konstruktiivseid lahendusi parandusmeetmete määramiseks.
A dispute resolution procedure, rather than a veto mechanism , should be put in place to engage actively all the parties concerned, the Commission, the individual NRAs, BERT and the stakeholders in searching for constructive solutions regarding the imposition of remedies.
Muudatusettepanekus 17 teeb raportöör alternatiivse ettepaneku parandusmeetmete järjekindla kohaldamise korra kohta.
The rapporteur puts forward in Amendment 17 an alternative procedure for the consistent application of remedies.
Selle korra aluseks on põhimõte, et üksnes siis võib komisjon avaldada põhjendatud otsuse, milles nõuab asjaomase riigi reguleerivalt asutuselt meetme eelnõu muutmist, kui nii komisjon kui ka Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu nõustuvad (lihthäälteenamuse alusel), et kavandatav parandusmeede ei ole asjakohane.
The procedure is based upon the principle that only if the Commission and BERT (acting by a simple majority) agree that the proposed remedy is not appropriate the Commission could issue a reasoned decision requesting the NRA concerned to amend the draft measure.
Funktsioonipõhine eraldamine kuulub oma kaugeleulatuva laadi tõttu erikorra alla, mille kohaselt peavad komisjon ja Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu nõustuma, et see on ainuke tõhus parandusmeede, mida asjaomase riigi reguleeriv asutus saab kohaldada.
Functional separation, due to its far-reaching character, is subject to a special treatment whereby the Commission and BERT have to agree that it is the only effective remedy in order for the concerned NRA to be able to impose it.
ÜLEMINEK TÄIELIKULE KONKURENTSILE
TRANSITION TOWARDS FULL COMPETITION
Mõistes eespool nimetatud reguleerimise ajutist laadi, tuleks turgude konkurentsivõimelisemaks muutudes hakata reguleerimist järk-järgult vähendama.
While accepting the transitory nature of ex-ante regulation a gradual approach should be followed removing regulation only and if markets become effectively competitive.
Selleks võib piisata sobiva läbivaatamisklausli kehtestamisest (millega kohustatakse komisjoni teadlikult konkurentsi taset reguleeritud turgudel jälgima ja seda pidevalt analüüsima).
In this regard, the introduction of a qualified revision clause (requesting the Commission to monitor continuously the level of competition of regulated markets and to conduct periodic reviews) might be an adequate approach.
Peale selle tuleb põhjalikult hinnata, kuidas mõjutavad konkurentsi uued tehnoloogiad (kiudoptilised võrgud), mille puhul võib olla vajalik kohaldada metodoloogilisi ja õigusloomega seotud vahendeid, et tagada konkurentsi säilimine nendel uutel turgudel ja luua samal ajal piisavaid stiimuleid nende uute võrkude kasutuselevõtuks.
In addition, care should be taken on assessing the implications on competition of new access technologies (fibre networks), which could call for adapted methodological and regulatory tools to ensure that competition in these new markets is preserved and that, at the same time, adequate incentives for deploying these new networks are provided.
Seepärast nõutakse tungivalt, et komisjon võtaks täiel määral arvesse nende uute võrkude reguleerimise teemal toimuvat poliitilist arutelu ja et kõik selleteemalised soovitused oleksid aruteluga täiel määral kooskõlas.
The Commission is therefore urged to take due account of the political debate on the regulation of these new access networks and to adopt any recommendation on this matter in complete accordance with it.
Reguleerimise vähendamiseks turgudel, kus see enam vajalik ei ole, tuleb turgu analüüsida üksikasjalikumalt, sealhulgas ka piirkondlikke turge.
In order to deregulate where it is no more needed, a more nuanced approach to market analyses, including sub-national markets is needed.
Reguleerivad kohustused võib lõpetada nendes geograafilistes piirkondades, kus konkurents on edukalt käivitunud või, vastupidi, kehtestada reguleerivad kohustused uuesti nendes piirkondades, kus konkurents puudub, kuid kus riigi tasandil loetakse konkurents turul toimivaks.
Regulatory obligations could be lifted in geographic areas where competition is considered to have successfully taken off and, conversely, re-introduced or reinforced in non-competitive areas of markets that are considered competitive at national level.
See võib vähendada valitsevat seisundit omavate ettevõtjate ristsubsideerimist konkurentsivõimeliste ja mittekonkurentsivõimeliste piirkondade vahel.
This could diminish the risk of dominant operators cross-subsidising between non competitive and competitive regions.
Riikide reguleerivad asutused peaksid oma turuanalüüsides seda võimalust käsitlema.
NRAs should address in their market analysis this possibility.
UUE PÕLVKONNA VÕRGUD
NEXT GENERATION NETWORKS
Kuidas käsitleda uue põlvkonna võrke ja spektri teemat – need on kaks kõige olulisemat tänast poliitilist küsimust telekommunikatsiooni sektoris.
How we treat next generation access is, together with spectrum, the two most important policy questions in the telecom sector today.
Nende kaasamine direktiividesse annab sektorist täieliku ülevaate ja soodustab investeeringute sidusust.
Taking them into account in the Directives provides a complete view of the sector, in order to favour coherent investment.
Kiudoptilised võrgud pakuvad palju rohkem võimalusi kui muud telekommunikatsioonitehnoloogiad.
Fibre networks offer much higher capacities than other telecommunications transport technologies.
See uus tehnoloogiline reaalsus nõuab kehtiva elektroonilise side määruse läbivaatamist kolmel eesmärgil: soodustades investeeringuid (seoses nii valitsevate operaatorite kui ka uute turule sisenejatega), tagada tarbijate jaoks konkurents ja valik ning edendada selle kiiret kasutuselevõttu niipalju kui võimalik kogu territooriumil (mitte üksnes tihedalt asustatud aladel).
This new technological reality calls for a review and adaptation of the current electronic communications regulation with the triple objective of promoting investment (both by incumbents and new entrants), securing competition and consumer's choice, and fostering its rapid deployment as far as possible throughout the territory (and not only in densely populated areas).
Kuigi ollakse nõus, et infrastruktuuri täielik konkurents (paralleelsed suure võimsusega kiudoptilised võrgud) on eelistatav ja peaks olema esmane eesmärk, ei pruugi selline kasutuselevõtmine olla kõigis riikides või eri riikide kõigis geograafilistes piirkondades teostatav või ökonoomne, nagu on näha juba konkureerivate võrkude praeguse kasutuselevõtu tasemest.
While it is acknowledged that full infrastructure competition (parallel high capacity fibre access networks) is preferable and thus should be pursued as a primary goal, such deployment would probably not be feasible or economical in all countries or in all geographic areas within the different countries, as the current degree of deployment of competing networks already shows.
Seal, kus see ei ole teostatav, on vaja avatud võrgu lähenemisviisi, mis soodustab jagatud investeeringuid, ja vajaduse korral mittediskrimineerivat juurdepääsu.
Where not feasible, an open network approach favouring shared investments and, if necessary, mandating non-discriminatory access would be needed.
Kui jagamine ei ole teostatav, tuleb reguleerimisega tagada , et kõik seda kasutavad operaatorid kannaksid investeerimisriski .
When sharing is not feasible regulation should ensure that the investment risk is adequately borne by all operators accessing it.
Kokkuvõttes, seadusandjatel peaksid olema kasutada erinevad võimalused konkurentsi, investeeringute ja tarbijate kasu suurendamiseks.
In sum, regulators should have at their disposal an effective toolbox to pursue competition, investment and consumer benefits.