natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· kooskõlastatud algatused õpetuse tõhustamiseks ja teadlikkuse tõstmiseks, mis puudutab Euroopa tööstussektorite majanduslikku rolli ning vajadust nende uuenduslikuks ümberkujundamiseks vähese süsinikdioksiidiheitega ja ressursitõhusa majanduse kontekstis,
· coordinated activities to improve teaching and raise awareness of the economic role of European industrial sectors and the necessity of their innovative transformation within a low-carbon and resource efficient economy,
· muu kooskõlastatud ja eesmärgistatud edasiõpe, millest oleks kasu nii tööandjatele kui töötajatele, kusjuures selleks tuleks laialdasemalt kasutada Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid,
· additional coordinated and targeted higher qualifications, which are of benefit to both employers and employees, with more extensive use of the European Social Fund in this connection,
· Euroopa tasandil töökohtade ja oskuste võrdlusuuringute alustamine, et näidata kutseharude, ettevõtjate ja kõige arenenumate tööstuspiirkondade taset,
· setting up at European level benchmarking for jobs and skills to reflect the level of professional sectors, enterprises and the most developed industrial regions,
· tööstuslike kutsealade vaatluskeskuste loomine piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil, eesmärgiga teha kindlaks tulevased kutsealad ja nõudlus nende järele,
· creating observatories of the industrial professions at regional, national and European level in order to identify the future professions and professional demand,
· kõrgkoolide avamine, ajakohastamine ja parem rahastamine spetsialistidele (insenerid, IT-spetsialistid, tehnikud) elukestva edasiõppe ja ümberõppe võimaldamiseks ning intensiivsem koostöö teadusülikoolide ning rohkem kutseharidusele suunatud rakendusülikoolide ja õppeasutuste vahel,
· opening up, modernising and financially strengthening universities to allow them to offer lifelong higher vocational qualifications, re-qualification (for engineers, IT specialists, technicians, etc.) or increased cooperation between science universities and those universities of applied sciences and educational institutions which are more geared to vocational education,
· • tööpõhise kutse- ja ametialase (ümber)koolituse ja elukestva õppe programmide loomine koostöös kutseõppeasutuste ja sotsiaalpartneritega nii töötajate kui ka tööandjate jaoks,
· establishing, in cooperation with training bodies and the social partners, work-based vocational and occupational (re)training and lifelong learning programmes, both for workers and for employers,
· kutse- ja täiendõppe suurem liikuvus ja paindlikkus nii töötajate kui ka tööandjate jaoks, võttes arvesse konkreetseid vajadusi, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul,
· more mobility and flexibility in vocational and educational training both for employers and employees, taking into account the individual requirements especially of SMEs,
· nn rohelise majanduse töökohtade arenguga seotud tööhõive ja kvalifikatsioonide tekitatud uute vajaduste uurimine, eesmärgiga neid vajadusi asjakohase koolituse abil rahuldada,
· studying the new needs created in terms of employment and qualifications by the development of jobs in the green economy with a view to responding to them by means of appropriate training,
· suurem sünergia ülikoolide ja ettevõtluskultuuri ja teadmuspõhiste ettevõtete vahel,
· encouraging closer synergies between universities and business culture and businesses of a knowledge-oriented type,
· stiimulid kolmandate riikide inseneridele ja kvalifitseeritud teadustöötajatele tulla Euroopa Liitu,
· incentives to encourage engineers and qualified researchers from third countries to come to the EU,
· kõrghariduse stimuleerimine õppekavade kohandamise abil;
· setting up incentives for higher education to adjust the curricula accordingly;
73. peab liidu majandusliku, sotsiaalse ja ökoloogilise tuleviku jaoks otsustavaks, et noortele selgitataks suurt vajadust eri- ja üldhariduse järele, mis on vajalik nende hilisema tööhõive jaoks tööstuses;
Considers it vital for the economic, social and ecological future of the Union that young people are made aware of the high level of specialised and general education needed for their later employment in industry;
Aus konkurents
Fair competition
78. kutsub ELi üles sarnaselt Kanadale, USAle, Hiinale ja Jaapanile nõudma teatavate kolmandatest riikidest pärit toodete päritolumaa märkimist, et nende toodete kohta kehtiksid samad jälgitavuse nõuded kui ELis toodetud kauba kohta;
Calls on the EU, like Canada, the USA, China or Japan, to require indication of the country of origin of certain products imported from third countries so that quality and safety requirements with regard to traceability apply to them as well as to those manufactured in the EU;
81. nõuab, et EL peaks enne oma poliitikasuundade kehtestamist uurima kolmandate riikide majanduspraktikat ning kutsub eelkõige komisjoni üles riigiabi jälgimisel hindama kriteeriumina rahvusvahelist konkurentsivõimet;
Insists that the EU should examine the economic practices of third countries before drawing up its own policies, and calls in particular on the Commission to assess as a criterion the international competitive position of European businesses when monitoring State aid;
Jätkusuutlik tööstuskultuur
A sustainable culture for industry
· teadusuuringud: tõendusmaterjali kvaliteet ja tõlgendamine,
· scientific advice: quality of evidence and interpretation,
· konsulteerimine: küsitleda „kasutajaid”, et uurida nende kogemusi seoses olemasolevate õigusnormidega,
· consultation: asking ‘users’ about their experience with existing regulations,
· rahvusvahelised sihttasemed: võrrelda oma õigusakte olulisemate konkureerivate riikide õigusaktidega,
· international benchmarking: comparing with legislation in key competing countries,
· ettepaneku vastavus sellega seotud ELi õigusaktidele,
· consistency of the proposal with related EU legislation,
· saavutatud lihtsustamine (kaasa arvatud vabatahtlikkusel põhinevad alternatiivid);
· simplification achieved (including voluntary alternatives);
91. ergutab liikmesriike võtma endale ühtse turu juhtimisel ennetavamat rolli, parandama koostööd oma riigi ametiasutuste vahel ning tugevdama ühtse turu eeskirjade ülevõtmist, kohaldamist ja jõustamist kohapeal; palub liikmesriikidel vähendada tehingukulusid lisameetmete abil, milleks on näiteks tõhusam e-valitsus;
Encourages Member States to assume a more proactive role in managing the single market, by improving cooperation between national authorities and strengthening the transposition, application and enforcement of single market rules on the ground; asks Member States to reduce transaction costs through additional measures, such as more effective e-government;
94. rõhutab, et on tähtis arvesse võtta aspekte, mida Euroopa patendiseadus praegu ei hõlma, näiteks „ärisaladus”, kuna nii saaks Euroopa tööstus USA ja Jaapani eeskujul kasu tooteid ja menetlusi käsitlevate intellektuaalomandi õiguste tõelisest kaitsest;
Stresses the importance of taking into account aspects which are currently not covered by European patent law, such as ‘business secrets’, so as to enable European industry to reap the benefits of genuine protection of intellectual property rights relating to products and procedures, following the example of the USA and Japan;
· võtta aluseks Euroopa standardimissüsteem, mille eelised on tõendatud, ning konsolideerida seda nii, et see vastaks võimalikult hästi innovaatiliste ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadustele;
· take as a basis the European Standardisation System (ESS), the advantages of which have been demonstrated, and consolidate it so that it meets the needs of innovative undertakings as effectively as possible, particularly those of SMEs,
96. rõhutab, et Euroopa tööstusel on veel suuri võimalusi osaleda siseturu täielikus rakendamises, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike kõrvaldama siseturul kiiresti kõik allesjäänud takistused ja piirangud;
Stresses that there is still vast potential for the performance of European industry in the full implementation of the internal market and calls on the Commission and Member States to quickly dismantle the remaining obstacles and barriers in the internal market;
99. palub komisjonil teha ettepanekud elukutse vahetamise toetamise, sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö tagamise suuniste järgimise ja ELi tööhõivesuuniste kasutamise kohta, et konkretiseerida iga tüüpi ametivahetuse kestel antavaid tagatisi;
Calls on the Commission to take the initiative to propose support for professional transition, to reduce social inequalities, to promote the ILO’s Decent Work Agenda, and to use the EU Employment Guidelines to specify the securities to be provided throughout the lifecycle of each type of professional transition;
103. tunnistab, et tööstuse areng on piirkonniti erinev, eriti seoses uutes liikmesriikides toimunud nn deindustrialiseerimisprotsessidega, ning nõuab ka selliste piirkondade hõlmamist uue jätkusuutliku tööstuspoliitikaga ning vahendite eraldamist struktuurifondidest, et sel moel tugevdada territoriaalset ühtekuuluvust;
Acknowledges that there are regional differences in industrial development, principally where there have been deindustrialisation processes in the new Member States, and calls for these too to be incorporated in the new sustainable industry policy and the allocation of resources from the Structural Funds in order to strengthen territorial cohesion;
· võtta paremini arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete eripära ning probleeme, millega nad kokku puutuvad, ning jätkata Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” rakendamist, püüda kõrvaldada puudused vastuvõetud suuniste rakendamisel ning võtta konkreetseid asjakohaseid meetmeid, näiteks vähendada halduskoormust (ja muid bürokraatliku koormuse nähtusid, näiteks nõuete järgimisega seotud kulusid), ning järjekindlalt kasutada nn VKE testi, nii et Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete olukord lõpuks piisavalt paraneks,
· to cater better for the distinctive characteristics of SMEs and the specific difficulties they face, by pressing on with implementation of the Small Business Act, dealing with shortcomings in the application of the guidelines adopted and implementing appropriate specific measures such as reducing the administrative burden (as well as other aspects of regulatory burden, e.g. compliance costs) and consistently applying the ‘SME Test’ so that sufficient progress is finally made for Europe’s SMEs, ,
· toetada väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid teadusteenustele ja -oskustele juurdepääsemisel ülikoolide konsortsiumide ja fondide kaudu, mis toimivad teadusmaailma ja turu vaheastmena,
· to support SMEs in accessing research services and competences through universities’ consortia and foundations, structures working as a ‘go-between’ linking research and the market,
· mitte jätta tähelepanuta Euroopa äriühingu põhikirja küsimust, mis on aastaid kuulunud Euroopa mõttevahetuse võtmeteemade hulka,
· not to overlook the issue of the European private company statute, which has been a key theme in European debate for many years,
· püüda jätkata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantseerimisvõimaluste parandamist ja eelkõige toimivate riskikapitalivõimaluste loomist; tugevdada finantsturu uues arhitektuuris väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete lühi- ja pikaajalisi rahastamisvõimalusi ja nende eelistatud rahastamisallikaid; avada turud ja luua õiglased eeltingimused konkurentsile, mis annaks rohkematele ettevõtjatele ja väikeettevõtetele võimaluse kasvada ja kujuneda üleeuroopaliselt toimivateks ettevõteteks,
· to continue working on better access to financing opportunities for SMEs and, in particular, to develop viable venture capital possibilities; to strengthen, in the context of the new architecture of the financial market, short- and long-term financing possibilities for SMEs and their preferred sources of finance; to open up markets and create fair preconditions for competition, enabling more entrepreneurs and small companies to grow and develop into companies operating all over Europe,
· uurida ELis kehtivat väikese ja keskmise suurusega ettevõtte määratlust, pidades silmas suurema paindlikkuse võimaldamist teatavates tööstuse sektorites, kus väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ei saavuta konkreetsest turustruktuurist tulenevalt kindlaksmääratud käibe- ja tööhõivekünnist, kuid kujutavad endast ikkagi keskmise suurusega ettevõtteid; väikese ja keskmise suurusega ettevõtte määratluse muutmine ei tohi aga mõjutada selle määratluse tõhusust,
· to examine the EU definition of small and medium-sized enterprises with a view to allowing for a greater flexibility in specific industrial sectors in which SMEs do not fulfil the specified sales and employment thresholds due to specific market structures, but are nevertheless medium-sized, though any change to the SME definition must not impair its effectiveness,
· täiustada ekspordiga tegelevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete nõustamist, eelkõige seoses juurdepääsuga ELi-väliste riikide turule, pikaajalise püsimise tagamisega nendel turgudel, intellektuaalomandi kaitsega ning selle rahalise ja tehnoloogilise väärtuse optimeerimisega,
· to develop the provision of advice to SMEs in the export business, particularly as regards gaining access to markets in non-EU countries, ensuring a long-term presence in those markets and protecting intellectual property and optimising its financial and technological value,
· tugevdada rahvusvahelistumist toetavaid meetmeid, et muuta väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid konkurentsivõimelisemaks ja rohkem rahvusvahelisele ning ülemaailmsele turule suunatuks,
· to strengthen internationalisation measures in order to make SMEs more competitive and geared to the internal and global market,
· suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osavõttu teadus- ja arendustegevuse raamprogrammidest, lihtsustades vastavaid menetlusi ja luues kohalikul tasandil tulemuslikuma teabe- ja toetussüsteemi,
· to increase SMEs’ participation in the framework programmes for research and development, by simplifying the relevant procedures and putting in place a more effective information and support system at local level,
· rakendada projekte, mis hõlbustaksid koostöövõrgustiku loomist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning suuremate ettevõtete vahel kogu väärtusahela ulatuses,
· to implement projects that facilitate networking between SMEs and larger firms throughout the value chain,
· leida vahendeid, et toetada ökoloogiliselt innovaatiliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut ja kasvu ning ökotööstusparkide arengut,
· to provide instruments fostering the development and growth of eco-innovative SMEs as well as the development of eco-industrial parks,
· selgitada, kas keskmise suurusega ettevõtted ja pereettevõtted, mis ei vasta väikese ja keskmise suurusega ettevõtte kehtiva määratluse kriteeriumidele, saavad vajalikul määral kasutada olemasolevaid ja tulevasi teadus- ja arendustöö rahastamisvõimalusi, mis on mõeldud spetsiaalselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele,
· to examine whether medium-sized and family-owned enterprises which do not fulfil the criteria of the existing SME definition are adequately able to use existing and future financing opportunities for research and development directed specifically at small and medium-sized companies,
· tagada patentidega seoses pakkumise ja nõudmise suurem vastavus, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, ning vähendada nende ettevõtete kulusid standarditele juurdepääsemiseks;
· to ensure greater convergence between supply and demand in respect of patents, in particular for SMEs, and to reduce the cost of access to standards for SMEs;
113. on arvamusel, et ELi kaubanduspoliitika vajab WTO mitmepoolses raamistikus ning läbipaistval ja tõhusalt reguleeritud turul tõhusat tootmisbaasi, mida toetavad asjakohased valdkondlikud poliitikameetmed ning mille eesmärk on majanduskasv ja säästev areng;
Considers that the EU’s trade policy, set against the multilateral background of the WTO and a transparent and effectively regulated market, needs an effective production base that is supported by appropriate sectoral policies and targeted at growth and sustainable development;
123. toonitab, et ELi tööstuspoliitika kujundamisel ja rakendamisel tuleb arvestada tingimusi, mille alusel tööstusjäätmeid ja eriti mürgiseid jäätmeid kõrvaldatakse, ning nende sihtkohta, kindlustamaks, et tööstusjäätmetest ei kujune ELi ja kolmandate riikide kogukondade jaoks keskkonna-, majandusalane või sotsiaalne koorem;
Stresses the need, when formulating and implementing industrial policy in the EU, to provide for consideration of the conditions under which industrial waste products, especially toxic waste products, are disposed of and their destination, in order to ensure that industrial waste does not become an environmental, economic or social burden on communities both within the EU and in third countries;
125. kutsub komisjoni üles jätkama parema õigusloome strateegiat ning parandama ühtse turu reguleerimist, luues selleks ainukontrolli skeemid ja edendades piiriülese halduse veebipõhiseid lahendusi, võttes arvesse VKEde erivajadusi;
Calls on the Commission to continue the Better Regulation strategy and to improve governance of the single market, namely by creating ‘one stop-shop’ schemes and promoting online cross-border administrative solutions taking into account the particular needs of SMEs;
· olemasolevaid sektoraalseid lähenemisviise (töörühmad, kõrgetasemelised nõuanderühmad, tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormid, näiteks Cars 21 jne) käsitlevaid soovitusi rakendataks konkreetsete sektorite vajadustele vastavalt ning et komisjon neid kõikide sidusrühmade osalusel võrreldavalt edasi arendaks ja et loodaks uusi sektoraalseid algatusi muudes asjakohastes sektorites,
· implementation of the recommendations of existing industry-specific approaches (task forces, high-level groups, technology and innovation platforms such as Cars 21, etc.) in a way that is tailored to the needs of the specific industries, comparably developed by the Commission in consultation with all stakeholders, and with the establishment of new sectoral initiatives in other appropriate sectors,
· kindlustataks sektoripõhiste lähenemisviiside jätkusuutlikkuse tõendamine vastavalt ELi kliima- ja energiapoliitika eesmärkidele ning kõrgetele ressursitõhususe eesmärkidele,
· the securing of sustainability proofing of the sector specific approaches in line with the EU’s climate and energy policy objectives and ambitious resource efficiency objectives,
· hinnataks kõiki võimalikke poliitilisi meetmeid, sealhulgas võrdlusaluseid ja standardeid ning pidevaid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud jõupingutusi,
· consideration of the whole range of possible policy measures including benchmarks and standards and sustained R&D and innovation efforts,
· tähelepanu keskmes oleksid Euroopa tööstuse tuumiksektorid ja sektorid, mis puutuvad kokku suurte ühiskondlike probleemidega, kuid millel on ka ettevõtlus- ja tööhõivepotentsiaali;
· a particular focus on the key European industries and those facing major societal challenges but where there is also business and employment potential,
· rõhutataks eri tüüpi valdkonnaülese tehnoloogia vastastikust täiendavust ning asjaomaste sektorite vahelist lähenemist, mida on võimaldanud üleminek digitaalsele majandusele,
· emphasis to be placed on the complementary nature of different types of cross-cutting technology, and on the convergences between the sectors concerned that have been made possible by the transition to a digital economy,
· ergutataks niisuguste uute tegevusalade arendamist nagu taastuvenergeetika ja loovtööstus, mis on sektorid, kus ELil on eelis ja millel on potentsiaal luua suurel hulgal uusi töökohti,
· the development of new activities such as renewable energies and creative industries – sectors in which the EU is at an advantage, and which have the potential to create large numbers of jobs – to be encouraged,
· komisjon esitaks regulaarselt eduaruanded;
· regular progress reports by the Commission;
130. juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa tööstus sõltub üha enam äriteenustest ning seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata kõikidele tootmisahela peamistele lülidele; väljendab sellega seoses rahulolu komisjoni valmisolekuga omistada vastastikusele sõltuvusele suuremat tähtsust;
Points out that European industry is increasingly dependent on business services and that particular attention therefore needs to be paid to all the main links in the production chain; welcomes, in this context, the willingness expressed by the Commission to attach greater importance to these interdependencies;
137. rõhutab, et piirkondlikud struktuurid võtavad aktiivselt osa ELi tööstuse edendamisest; on seisukohal, et investeerimisotsuste seisukohalt on olulised konkurentsiklastrid ja innovatsioonikooslused (ettevõtjad, ülikoolid, uurimiskeskused, tehnoloogiateenused, õppeasutused jne) ning võrgustikud, mis seovad ettevõtjaid omavahel (väärtusahelad, sünergiad) ja muude osalistega; on seetõttu arvamusel, et
Stresses that regional structures make a major contribution to strengthening industry in Europe; considers that competitive clusters and innovation networks (businesses, universities, research centres, technology services, training institutes, etc.) and linkages among businesses themselves and with other players (value-added chains, synergies) are essential to investment decisions; for this reason, takes the view that:
· innovatsiooniklastreid ja võrgustikke, eelkõige Euroopa konkurentsivõimeklastreid ja uusi innovatsioonialaseid partnerlusi, mis käivitatakse 2011. aastal juhtalgatuse „Innovatiivne liit” osana eelkõige võtmetehnoloogiate valdkonnas, tuleks rohkem toetada, et koordineeritult edendada teadmus- ja tehnosiiret ning teadustegevust, paremat koolitust ja infrastruktuuri, mis peaks olema ka Euroopa Regionaalarengu Fondi üks prioriteete;
· innovation clusters and networks, in particular the European competitiveness clusters and the new innovation partnerships to be launched in 2011 as part of the ‘Innovation Union’ initiative, and mainly in the field of key enabling technologies, should be given greater support, enabling knowledge and technological transfer and research, better training and the infrastructure to be promoted in a coordinated way, something which should also be a priority for the European Regional Development Fund,
· EL peaks toetama piirkondlikke võrgustikustruktuure ja maapiirkondi, kes edendavad oma tööstuslikku baasi,
· regional network structures and rural regions should receive EU assistance with promoting their industrial base,
· klastrid ja võrgustikud tuleks koondada ühise Euroopa platvormide katuse alla, et saaks tugevdada klastrite ja võrgustike toetamist,
· the clusters and networks should be brought together under the ‘umbrella’ of European platforms, so that support for clusters and networks can be strengthened,
· tuleks toetada niisuguseid algatusi nagu linnapeade pakt ja aruka energiakasutusega linnad, kuna nendest saavad kasu nii tööstus kui ka VKEd;
· initiatives such as the Covenant of Mayors and Smart Cities should be supported, as industry and SMEs also benefit from these,
· Euroopa Investeerimispank peaks tugevdama tööstuspoliitika ja territoriaalse ühtekuuluvuse seotust;
· the European Investment Bank should strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion;
tööstuse hetkeseis euroopa liidus
A Snapshot of Industry in Europe
ELi tööstus moodustab umbes kolmandiku ELi kogulisandväärtusest, kusjuures peaaegu ¾ Euroopa Liidu ekspordist koosneb tööstuskaupadest, ja tööstus moodustab ka kolmandiku tööhõivest, andes elatist umbes 57 miljonile inimesele.
EU industry accounts for roughly a third of gross value added in the EU, with almost 3/4 of European exports being made up of industrial goods, and a third of employment, providing subsistence to some 57 million people.