natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Realistlikum argument on, et õigusemõistmisel on veel palju takistusi.
A more realistic argument is that there are still many barriers to justice.
Menetluste pikkus ja keerukus võivad ohvritele mõjuda heidutavana.
The length and complexity of the procedures may act as deterrent to victims.
Portugali ja Sloveenia näidete põhjal on mure, et mõned kohtumenetlused võivad võtta viis või enam aastat.
as is the case in Portugal and in Slovenia there are concerns that some judicial proceedings may take five years or more.
Samas, mis puudutab kaebuse esitamist, siis on aeg selleks mõnikord liiga lühike.
On the contrary when it comes to filing a complaint the time is sometimes too short.
Näiteks on ohvritel kaebuse esitamiseks ainult 30 päeva Ungaris ning kaks kuud Hollandis ja Iirimaal.
For example, victims have only 30 days in Hungary or 2 months in the Netherlands and Ireland to bring their case forward.
Paljudes liikmesriikides võivad ebapiisavad finantsvahendid kaebuse esitamiseks olla tõsiseks takistuseks.
In a number of Member States insufficient financial means to pursue a case may be a real obstacle.
St Tšehhi Vabariik, Leedu ja Slovakkia.
i.e. in the Czech Republic, Lithuania and Slovakia.
Assotsiatsioonid võivad olla ohvritele tõeliseks abiks.
Associations can be of real help to victims.
Sellegipoolest ei nähta paljudes liikmesriikides ette erikorda assotsiatsioonide osalemise kohta diskrimineerimismenetlustes.
However, many Member States do not foresee special rules on the engagement of associations in discrimination proceedings.
St Saksamaa, Soome, Leedu, Rootsi ja Suurbritannia.
i.e. Denmark, Finland, Lithuania, Sweden or the UK.
Vaid vähesed liikmesriigid lubavad assotsiatsioonidel osaleda menetlustes diskrimineerimise ohvrite nimel.
Few States allow associations to engage in proceedings 'on behalf of' victims of discrimination.
On mõned positiivsed näited nagu Hispaania ja Läti, kus õiguste ja huvide õiguspäraseks kaitseks õiguslikult volitatud juriidilised isikud tohivad osaleda kaebuse esitaja nimel ja heakskiidul mis tahes kohtumenetluses eesmärgiga jõustada rassilisel või etnilisel päritolul põhinevat võrdväärse kohtlemise põhimõtet.
There are some positive examples like in Spain or Latvia where legal entities legally authorised to defend legitimate collective rights and interests may engage on behalf of the complainant, with his or her approval, in any judicial procedure in order to give effect to the principle on equal treatment based on racial or ethnic origin.
Diskrimineerimisvastaste õigusaktide rikkumisel tuleb rakendada efektiivseid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi.
Infringement of anti-discrimination laws must be met with effective, proportionate and dissuasive sanctions.
Selles etapis on praegu vaid vähesed riigid suutnud kehtestada asjakohased karistused.
Yet at this stage few countries are considered to have appropriate sanctions in place.
Diskrimineerimise tõendamine on teadagi raske.
Proving discrimination is notoriously difficult.
Eriti tööhõivesektoris, kus tööandja on märksa tugevamal positsioonil kui töötaja, kuna tavaliselt omab tööandja teavet, mis puudutab väidetavalt diskrimineerivat otsust ja tunnistajad ei soovi hea meelega tunnistada oma tööandja vastu.
Particularly in the employment sector the employer has a much stronger position than the employee, because information concerning the allegedly discriminatory decision is usually held by the employer and witnesses are often reluctant to testify against their employer.
Sel põhjusel sätestatakse artiklis 8 nn kaheetapiline test.
For this reason, article 8 provides for a so-called two-staged test.
Esimeses etapis nõutakse isikutelt, kes peavad ennast diskrimineerimise ohvriks, tõendite esitamist , millest võib eeldada , et on toimunud otsene või kaudne diskrimineerimine.
Stage one requires persons who consider themselves to have been discriminated to establish facts from which it may be presumed that there has been direct or indirect discrimination.
Tõendamiskohustus läheb seejärel kostjale, kes peab tõendama , et ei ole toimunud võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumist.
The burden of proof will then shift to the respondent to prove that there has been no breach of the principle of equal treatment.
Seda ei kohaldata kriminaalasjadele.
This does not apply to criminal cases.
Paljud liikmesriigid ei ole võtnud (asjakohaselt) üle tõendamiskohustust reguleerivat sätet.
Several Member States have not (adequately) transposed the provision on the burden of proof.
Vt sõltumatute ekspertide võrgustikku, lk 73.
See Network of Independent Experts, p.73.
Lisaks on paljudes liikmesriikides ülevõtmisele järgnenud tõendamiskohustust reguleerivad sätted pretsedendiõiguse puudumise tõttu endiselt läbi proovimata.
Moreover, in many Member States the burden of proof provisions following transposition remain untested due to lack of case law.
Esimesed pretsedendiõiguse näitajad lasevad arvata, et isegi esmapilgul usutav tõend on kaebuse esitajatele suur takistus.
The first indications from the case law appear to suggest that even proof of a prima facie case remains a difficult obstacle for claimants to overcome.
Statistikat on raske koostada ja situatsioonitestid peavad sageli vastama rangetele tingimustele.
Statistics are difficult to obtain and situation tests often have to comply with strict conditions.
Tundliku sisuga andmete kogumine, mis võib osutuda vajalikuks kaudse diskrimineerimise tõendamiseks või diskrimineerimise ulatuse hindamiseks ühiskonnas, tekitab paljudes liikmesriikides jätkuvalt muret ja hirme.
The collecting of sensitive data, which could be necessary to establish indirect discrimination or to assess the extent of discrimination in society, continues to raise concerns and fears in many Member States.
Peaaegu kõikides liikmesriikides
Almost all Member States
Välja arvatud Tšehhi Vabariik, Luksemburg, Malta ja Saksamaa. on praeguseks võrdõiguslikkusega tegelevad organid või vastavate ülesannete täitmiseks volitatud olemasolevad organid, nagu näiteks riiklik inimõiguste instituut.
The exceptions are the Czech Republic, Luxembourg, Malta and Germany. now have equality bodies or have given the functions to be carried out by such bodies to an existing body such as a national human rights institute.
Enamikul nimetatud asutustest on volitused mitte ainult rassilisel või etnilisel päritolul põhineva diskrimineerimise, vaid ka muu diskrimineerimise osas.
A high proportion of the bodies are competent not only for discrimination based on racial and ethnic origin but also on other grounds.
Vastavad organid tagavad diskrimineerimise ohvrite abistamise mitmel moel, nagu näiteks õiguslike meetmete võtmisega
The respective bodies provide assistance to victims of discriminations in a variety of ways, like in taking legal action
St Soome, Belgia, Ungari, Iiri, Suurbritannia ja Rootsi organid. või nendele esitatud kaebuste kohta mittesiduvate arvamuste koostamisega
i.e. the Finnish, Belgian, Hungarian, Irish, British and Swedish bodies. or by means of giving non-binding opinions on complaints submitted to them
Selline olukord valitseb Austrias, Hollandis, Taanis, Küprosel, Ungaris, Lätis, Leedus, Kreekas ja Sloveenias. .
This is the situation in Austria, The Netherlands, Danmark, Cyprus, Hungary, Latvia, Lithuania, Greece and Slovenia. .
Rida eriorganeid tohib uurida diskrimineerimiskaebusi ja nõuda üldjuhul kõikide asjassepuutuvate isikute nõustumist tulemustega.
A number of specialised bodies can investigate complaints of discrimination and usually can force compliance with their findings by all persons involved.
St Austria, Küpros, Ungari, Iirimaa, Leedu ja Rootsi.
i.e. in Austria, Cyprus, France, Hungary, Ireland, Lithuania and Sweden.
Tuleb veel selgitada, kas kõik organid on võimelised täitma oma ülesandeid sõltumatult, nagu see on sätestatud direktiivis.
It remains to be seen whether all bodies will be able to carry out their functions independently as required by the Directive.
Vt raportit diskrimineerimisvastaste õigusaktide arengu kohta Euroopas, kus võrreldakse 25 liikmesriiki, sõltumatute ekspertide Euroopa võrgustik mittediskrimineerimise valdkonnas, november 2006.
See report 'developing anti-discrimination law in Europe' the 25 Member States compared, European Network of Independent Experts in the non-discrimination field, November 2006.
Näiteks nii Itaalia kui ka Hispaania võrdõiguslikkusega tegelevad organid kuuluvad ministeeriumide alla.
For instance both in Italy and in Spain the equality bodies are located within ministries.
Mõnes riigis on organitel oma ülesannete täitmiseks ebapiisavad finantsvahendid.
In some countries the bodies have insufficient financial means to carry out their functions.
Teabe levitamine ja teadlikkuse tõstmine
Dissemination of information and awareness raising
Õigustest on tavaliselt vähe kasu, kui inimesed ei ole nendest teadlikud.
Rights are generally of little use if people are unaware of them.
Seetõttu kohustab direktiivi artikkel 10 liikmesriike direktiivi asjaomaseid sätteid avalikkusele kõiki sobivaid viise kasutades teatavaks tegema.
Therefore, Article 10 of the Directive imposes an obligation on Member States to disseminate information to the public on the relevant provisions of the Directive by all appropriate means.
Nii Euroopa Komisjon kui ka sõltumatute õigusekspertide võrgustik on märkinud paljude liikmesriikide suutmatust seda teha.
Both the European Commission and the Network of Independent Legal Experts observe that many Member States have failed here.
Samuti kinnitavad hiljutised Eurobaromeetri uurimused diskrimineerimisvastaste õigusaktide olemasolu vähest teadlikkust.
Also the recent Eurobarometer confirms that the awareness of the existence of anti-discrimination legislation is low.
Vaid 35% vastanutest arvavad, et nende riigis on seadus, millega keelatakse diskrimineerimine etnilise päritolu tõttu.
Only 35% of the respondents think that their country has a law to prohibit discrimination based on ethnic origin.
Ja vaid üks kolmandik ELi kodanikest väidavad, et nad teavad, mida teha olukorras, kus nad peavad ennast diskrimineerimise või ahistamise ohvriks.
And only a third of EU citizens claim to know what to do when they are victim of discrimination or harassment.
Teadlikkuse tase on madalam eriti 10 uues liikmesriigis.
Particularly in the ten new Member States awareness levels are lower.
Sellegipoolest on direktiiv ergutanud diskrimineerimisvastast avalikku arutelu ja on viinud pealjude oluliste algatusteni.
Nonetheless, the Directive has boosted public debate on anti-discrimination and has led to many important initiatives.
Rida liikmesriike, sealhulgas Malta, Poola ja Portugal on lisanud oma siseriiklikesse õigusaktidesse tööandja kohustuse teavitada töötajaid diskrimineerimisalastest õigusaktidest.
A number of Member States, including Malta, Poland and Portugal, have incorporated in their national law an obligation on employers to inform their employees on discrimination laws.
Soome on olnud eriti edukas rahvusvahelises pimedate kirjas kirjutatud mittediskrimineerimisalase reklaamlehe levitamisel nii trükiversioonis kui Internetis soome, rootsi, inglise, saami, vene, araabia ja hispaania keeles.
Finland has been particularly successful at making available a leaflet on the Non-Discrimination Act in Braille and both in print and on internet in Finnish, Swedish, English, Sami, Russian, Arabic and Spanish.
Sellegipoolest peavad nii ELi institutsioonid kui ka liikmesriigid Euroopa võrdsete võimaluste aasta raames tagama, et kõik Euroopas oleksid oma õigustest teadlikud.
It is imperative, however, that in the context of the European Year for Equal Opportunities both the EU institutions and Member States make sure that everyone in Europe is aware of their rights.
Kirjalik deklaratsioon vastavalt kodukorra artiklile 48
Written declaration pursuant to Rule 48 of the Rules of Procedure
Seoses vähemuse arvamusega LIBE komisjonis vastu võetud BUITENWEGi raporti kohta
regarding a minority opinion in relation to the BUITENWEG report adopted by the LIBE Committee
Autor: Koenraad DILLEN
by Mr Koenraad DILLEN
Direktiivi 2000/43/EÜ põhiseaduslik alus on küsitav; ei ole järgitud subsidiaarsuspõhimõtet.
The constitutional basis for Directive 2000/43/EC is questionable; the subsidiary principle is not being observed.
Väike hulk süüdimõistvaid kohtuotsuseid ei viita teadlikkuse puudumisele, vaid pigem sellele, et diskrimineerimise probleemi on Euroopas suuresti ülehinnatud.
The small number of convictions by the courts does not point to a 'lack of knowledge', but rather to the fact that the problem of 'discrimination' in Europe is being greatly exaggerated.
Tuleks tagasi lükata suuremate rahasummade nõuded, võttes arvesse, et EL kulutab igal aastal 9 miljonit eurot järelevalvekeskusele ja 1 miljon eurot Euroopa rassismivastasele võrgustikule, mille tegevus on sama.
Pleas for 'more money' should be rejected, given that the EU is spending €9 million a year on a Monitoring Centre and €1 million a year on an ENAR network, which is performing the same work.
Tuleb hukka mõista tõendamiskohustuse ümberpööramine, kuna õigusriigile rajatud demokraatias eeldatakse isiku süütust, kuni on tõendatud tema süü.
The reversal of the burden of proof is to be condemned, as, in a democracy founded on the rule of law, a person is presumed innocent until proven guilty.
Käesolev direktiiv tekitab segadust diskrimineerimise ja kriitilise arvamuse väljendamise vahel.
This directive creates confusion between acts of discrimination and the expression of critical opinions.
Tuleb taastada sõnavabadus.
Freedom of expression must be restored.
Tuleks tagasi lükata Euroopa järelevalvekeskuse hiljutised ohtlikud märkused, mille kohaselt islamivaenulikkus kujutab endast diskrimineerimise uut vormi ja mille kohaselt Taani karikatuuride üle puhkenud skandaali probleem tuleks lahendada pühaduseteotusevastaste õigusaktidega.
The recent dangerous pronouncements by the European Monitoring Centre suggesting that 'Islamophobia' represents a new form of discrimination and that the problem of the row over the Danish cartoons should be tackled with a law against blasphemy should be rejected.
Igasuguste assotsiatsioonide volitamine viima läbi menetlusi kujutab endast õigussüsteemi erastamise vastuvõetamatut vormi.
Allowing all kinds of associations to institute proceedings themselves constitutes an unacceptable form of privatisation of the justice system.
On ebasobiv toetada veelgi keelatumat alust diskrimineerimiseks, luues Euroopa tasandil võimaluse, nagu seda on tehtud Belgias, sõjakatele homoseksuaalide rühmadele kaebuste esitamiseks katoliku kiriku kõrgvaimulike vastu.
It is inappropriate to advocate more prohibited grounds of discrimination, providing an opportunity at European level, just as in Belgium, for militant homosexual groups to lodge complaints against dignitaries of the Catholic Church.
29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet, sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust) kohaldamise kohta
on the application of Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin
A. arvestades, et Eurobaromeetri hiljutise uuringu kohaselt leiab 51% eurooplastest, et nende riigis pole diskrimineerimisega võitlemiseks tehtud piisavalt jõupingutusi;
A. Whereas according to a recent Eurobarometer survey 51% of Europeans consider that insufficient effort has been made to combat discrimination in their countries,
1. tervitab komisjoni teatist 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust) kohaldamise kohta, tuletades meelde, et direktiivi eesmärk oli kehtestada raamistik rassilise ja etnilise päritoluga seotud diskrimineerimise vastu võitlemiseks, et tagada liikmesriikides kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega ning lähtuvalt asjaomase riigi traditsioonidest ja tavadest seaduse ees võrdsuse, võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise kinnistumine; kiites heaks komisjoni raportis sisalduva direktiivi rakendamise ülevaate, märgib siiski, et ühtlasi oleks olnud kasulik esitada üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas direktiivi 2000/43/EÜ sätted on siseriiklike õigusaktidega üle võetud, nagu direktiivis täpsustatud; märgib lisaks, et komisjon ei kohustunud üksnes üksikasjalikku teavet koguma, vaid ka selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru andma, ning Euroopa Parlament palus komisjonil oma 14. juuni 2006. aasta resolutsioonis mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste raamstrateegia kohta
Welcomes the Commission communication on the application of Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin, which seeks to establish a framework to combat discrimination based on racial or ethnic origin in order to ensure that the principle of equality before the law, equal opportunities and equal treatment is consolidated in the Member States, whilst fully complying with the principle of subsidiarity and respecting the various national traditions and procedures; while appreciating the overview of the implementation of the directive contained in the Commission report, notes that it would also have been useful to have been provided with a detailed description of the way in which the provisions of Directive 2000/43/EC have been incorporated into national law, as specified in the directive itself; further notes that the Commission undertook not only to collect detailed information, but to report on it to Parliament and the Council and that Parliament, in its resolution of 14 June 2006 on non-discrimination and equal opportunities for all - a framework strategy
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0261 . vaadata viivitamata üle mittediskrimineerimise direktiivide rakendamist käsitlevate õigusaktide kvaliteet ja sisu;
T exts Adopted , P6_TA (2006)0261. , asked the Commission to 'examine as to matter of urgency the quality and content of the laws implementing the anti‑discrimination directives';
3. tunnistab, et Lissaboni strateegiat täiendav ja konsolideeriv sotsiaalpoliitika tegevuskava ajavahemikuks 2005–2010 toetab ühenduse osa majanduse arengus ja edendab võrdseid võimalusi kõigile, aidates luua ühiskonda, mis pakub rohkem võimalusi sotsiaalseks integratsiooniks;
Recognises that the social policy agenda for the period 2005-2010 complementing and consolidating the Lisbon Strategy underpins the Community dimension of economic development and promotes equal opportunities for all, helping to create a society offering greater possibilities for social integration;
6. kutsub liikmesriike ja tööturu osapooli üles andma komisjonile vajalikku teavet rassilise või etnilise päritolu alusel toimuva diskrimineerimise vastu võitlemisel kasutatud viiside ja vahendite ning saavutatud tulemuste kohta;
Urges the Member States and social partners that have not yet done so to provide the Commission with the necessary information concerning the ways and means used and results attained in combating discrimination based on racial or ethnic origin;
10. nõuab eelkõige ranget järelevalvet selle üle, kuidas kohaldatakse tõendamiskoormuse osalise tühistamise eeskirja, mis on eriti tõhus tööküsimustes tekkivate vaidluste korral;
Calls, in particular, for strict monitoring of the application of the rule on the partial reversal of the burden of proof, which is particularly effective in the case of employment-related disputes;
14. tervitab komisjoni huvi mitmekordse diskrimineerimise vastu, sealhulgas kõnealuse valdkonnaga seotud uuringu algatamist; kutsub komisjoni üles võtma vastu mitmekordse diskrimineerimise määratlust, mille puhul võetakse arvesse võimalust, et isikuid võib ohustada üheaegne diskrimineerimine mitmel alusel;
Welcomes the Commission's interest in the issue of multiple discrimination, including the launching of a study on this subject; calls on the Commission to adopt a broad concept of multiple discrimination capable of taking into account the possibility of individuals being at risk of discrimination on several grounds at once;
23. kutsub liikmesriike üles määratlema Euroopa tööhõivestrateegia raames riiklikes tegevuskavades tõhustatud meetmeid ja meetodeid kõigi vähemuste, eelkõige rassiliste või etniliste vähemuste lõimimiseks tööturule; palub lähenemisviisi ühtlustamiseks nimetatud küsimuses võtta komisjonil liikmesriikide tööhõive edendamise poliitika suunistes arvesse nimetatud valdkonda käsitlevaid olulisi soovitusi, mida 2007. aasta lõpuks esitab komisjoni otsusega 2006/33/EÜ
As part of the European employment strategy, calls on the Member States to set out, in their national action plans, broader measures and methods with a view to facilitating the integration of all minorities into their labour markets, particularly racial or ethnic minorities; in order to develop a more consistent approach to such integration, calls on the Commission to take into account, in its next guidelines for Member States’ employment policies, the key recommendations on the policies to be implemented in this field, due to be submitted by the end of 2007 by the high-level advisory group on social integration of ethnic minorities and their full participation in the labour market established by Commission Decision 2006/33/EC
24. on seisukohal, et rassilisest või etnilisest päritolust sõltumatu osalemise edendamist tuleb laiendada ka hariduse ja kutsekoolituse valdkonnale, tagades sealjuures õiguse õppida päritoluriigi keelt ja säilitada selle oskus;
Considers that participation, independently of racial or ethnic origin, must be extended to areas such as education and vocational training, including the right to learn and maintain proficiency in the language of the country of origin;
30. kustub komisjoni üles kaaluma, kas ta peaks kavandama võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamist sotsiaalkindlustuse valdkonnas, eelkõige nende töötajate puhul, kes viibivad või töötavad liikmesriikides üksnes piiratud aja jooksul;
Calls on the Commission to consider whether it should look into the application of the principle of equal treatment in the field of social security, particularly in the case of workers who reside or work in a Member State for a limited period only;
29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust) kohaldamine
Opinion on the application of Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon I ARVAMUS
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality
A. arvestades, et vaatamata spetsiaalsetele diskrimineerimisvastastele ja võrdõiguslikkuse organitele on registreeritud kaebuste arv paljudes liikmesriikides jätkuvalt väike;
A. whereas, despite the existence of specialised anti-discrimination and equality bodies, the number of registered complaints remains low in a number of Member States,
B. arvestades, et alati pole kerge määratleda, kas diskrimineerimine põhineb sool, rahvusel, rassil, sotsiaalsetel tingimustel, seksuaalsel sättumusel või muudel teguritel;
B. whereas it is not always easy to determine whether discrimination is based on gender, ethnicity, race, social conditions, sexual orientation or other factors,
C. märkides erilise murega, et diskrimineerivat käitumist esineb mõnikord ka kõrgeimal poliitilisel tasandil,
C. noting with great concern that discriminatory behaviour sometimes also occurs at the highest political level,