natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Logistika on põhimõtteliselt kaupade, teenuste ja seotud teabe lähtepunktist tarbimispunkti tõhusa ja tulemusliku liikumise ja ladustamise planeerimise, rakendamise ja kontrollimise protsess.
Logistics is in principle the process of planning, implementing and controlling the efficient, effective flow and storage of goods, services and related information from the point of origin to the point of consumption.
Väljaspool kõnealust üldist määratlust on tõhusal ja jätkusuutlikul logistikal siiski suur, kuigi varjatud mõju kõigi Euroopa kodanike igapäevasele elule.
However, beyond this general definition, efficient and sustainable logistics has a major if often hidden impact on everyday life of all European citizens.
Logistika võimalus tõsta elukvaliteeti on paljudes piirkondades märkimisväärne alates kohalikust tasandist kuni ülemaailmse tasandini.
Its potential for improving the quality of life is considerable in many areas and from local to global level.
Kuigi logistika on olnud peamiselt tootmisharu küsimus, peavad riigiasutused aitama luua soodsat keskkonda, et pakkuda lahendusi olemasolevatele kitsaskohtadele ja tõsta üldsuse teadlikkust sektori positiivse potentsiaali kohta.
Although logistics has been mainly a matter for the industry, State bodies must help to create a favourable environment, to provide solutions for existing bottlenecks and to raise public awareness about the positive potential of the sector.
Selle eelduse kohaselt on komisjoni kavatsus koostada kaubaveologistika Euroopa tegevuskava väga tervitatav.
Under that premise, the Commission's intention to prepare a European Action Plan on freight transport logistics is highly welcomed.
Kaubaveologistika on olnud Euroopa majanduskasvu ja konkurentsivõime arengus oluline tegur.
Freight logistics has been an important factor in the development of European growth and competitiveness.
Logistika mängib ELi majanduse tulemusliku toimimise tagamises võtmerolli ja moodustab umbes 13% ELi sisemajanduse kogutoodangust, kui arvestada kogu tegevust.
Logistics play a key role in ensuring the efficient functioning of the EU economy and accounts for about 13% of Gross Domestic Product in the EU when the whole activity is considered.
Samal ajal moodustavad keskmised logistikakulud (transport ja ladustamine) umbes 10–15% valmistoodete lõppmaksumusest Euroopas.
At the same time, on average logistics costs (transportation and warehousing) represent 10% to 15% of the final cost of finished products in Europe.
Selle mõju majandusele on tohutu.
Its economic impact is enormous.
Arvestades eeldatavaid kaubaveo kasvumäärasid – umbes 50% aastatel 2000–2020, on logistika veel olulisem tulevikuroll saavutada tõhus, jätkusuutlik, juurdepääsetav ja ohutu transpordisüsteem.
Given the expected growth rates in freight transport - around 50% between 2000 and 2020 – the future role of logistics will be even more important to achieve an efficient, sustainable, accessible and safe transport system.
Selles mõttes annab logistika Lissaboni eesmärkidesse olulise panuse.
To this extent logistics make an essential contribution to the Lisbon goals.
Kuna transpordisektor moodustab 20% kogu primaarenergia tarbimisest Euroopas, millest 98% on fossiilkütusepõhine, on sellel ka suur keskkonnamõju.
Similarly, as the transport sector accounts for 20% of total primary energy consumption in Europe, of which 98% is fossil fuel based, its environmental impact is major.
Vastavalt Euroopa Ülemkogu 9. märtsi 2007. aasta järeldustele
Following the conclusions of the 9 March 2007 European Council
· vähendada ELi energiatarbimist 2020. aastaks prognoositavaga võrreldes 20% võrra;
· to reduce the EU energy consumption by 20% compared to projections for 2020,
· vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks võrreldes 1990. aastaga 20% võrra;
· to reduce emissions of greenhouse gases by at least 20% by 2020 compared with 1990,
· siduv eesmärk 2020. aastaks, mis kujutab endast 20% suurust taastuvenergia osa kogu ELi energiatarbimises;
· the binding target of a 20% share of renewable energies in overall EU energy consumption by 2020,
· siduv miinimumeesmärk 2020. aastaks, mis kujutab endast 10% suurust biokütuste osa kogu ELi transpordis kasutatava bensiini- ja diislikütuse tarbimises,
· the binding minimum target of 10% for the share of bio fuels in overall EU transport petrol and diesel consumption by 2020,
peab transpordisektor samuti andma oma panuse nimetatud otsuste elluviimisesse.
the transport sector also has to make its contribution to the implementation of these decisions.
Kõnealusel taustal peetakse vajalikuks tõhususe suurendamist.
Against this background, it is considered necessary to increase efficiency.
Arvestades logistika rolli kaubaveos, võib see mängida keskset osa süsinikuheite vähendamisele ja teiste eesmärkide saavutamisele kaasaaitamisel, samuti seoses kooskõlastatud meetmetega kliimamuutuse vähendamisel.
Given its role in freight transport, logistics can play a central part in helping attain carbon emission reduction and other targets and in relation to concerted action to minimise climate change.
Kasvuhoonegaaside heitkoguste ja kütusest sõltumise vähendamine on Euroopa Liidu esmatähtis eesmärk.
Reducing greenhouse gas emissions and fuel dependency is a prime objective for the European Union.
Ühtse turu loomine Euroopa Liidus ja kaubanduse globaliseerumine on toonud kaasa transpordi- ja logistikasektori kasvu ning suurendanud selle majanduslikku tähtsust.
The creation of a single market within the European Union and the globalisation of trade has led to growth in the transport and logistics sector and increased its economic significance.
Kohaletoimetamine täpselt õigel ajal on samuti aidanud kaasa tegevuse kasvule kõnealuses sektoris.
The practice of "just in time delivery" has also contributed to the growth of activity in the sector.
Kaubavedu on ELi 25 liikmesriigis kasvanud aastatel 1995–2004 28% võrra (mõõdetuna miljardites tonnkilomeetrites).
Freight transport in EU 25 has increased by 28% from 1995 to 2004 (as measured in billion tonne kilometres).
See ületab sisemajanduse kogutoodangu kasvu.
This outstrips growth in GDP.
Nimetatud kasv kaubaveologistikas esitab väljakutseid, kuid loob ka võimalusi.
This growth in freight transport logistics presents challenges as well as creating opportunities.
Nimetatud põhjustel esitas komisjon konsulteerimisdokumendi logistika kohta ühendkaubavedude edendamiseks ning ametlikumalt esitas ta 2006. aastal nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teatise „Kaubaveologistika Euroopas – jätkusuutliku liikuvuse võti” ( KOM(2006)0336 lõplik).
For these reasons the Commission brought forward a consultation document on logistics for promoting freight inter-modality and more formally in 2006, a Communication to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social committee and the Committee of the Regions on "Freight transport logistics in Europe - the key to sustainable mobility" ( COM(2006)0336 final).
Kõnealuste algatuste alusel kavatseb komisjon luua kaubaveologistika raamstrateegia ja seejärel tutvustada käesoleval aastal kaubaveologistika tegevuskava.
On the basis of these initiatives the Commission plans to establish a framework strategy for freight transport logistics and thereafter to present an Action Plan for Freight Transport Logistics this year.
Kõnealune omaalgatuslik raport ja sellega kaasnev resolutsioon aitavad kujundada tegevuskava, väljendades Euroopa Parlamendi prioriteete ja muresid seoses logistikapoliitika arenguga Euroopa Liidus.
This own initiative report and accompanying resolution will help shape the Action Plan by expressing the Parliament's priorities and concerns in relation to the development of logistics policy in the European Union.
12. detsembril 2006. aastal võttis nõukogu vastu järeldused komisjoni teatise kohta ja toetas laialdaselt tema lähenemisviisi.
On 12 December 2006 the Council adopted its conclusions on then Commission Communication and was broadly supportive of its approach.
Samal ajal algatas komisjon ühtlasi transpordi valge raamatu vahekokkuvõtte koostamise.
At the same time, and in parallel, the Commission has launched the mid-term review of the Transport White Paper.
Raportöör soovib tagada, et Euroopa Parlamendi seisukohad kaubaveologistika ja transpordi valge raamatu vahekokkuvõtte kohta omavahel sobivad.
Your rapporteur wishes to ensure that the Parliament's positions on Freight transport logistics and on the mid-term review of the Transport White Paper dovetail.
Komisjoni poolt kindlaksmääratud prioriteedid
Priorities identified by the Commission
Komisjon näeb kaubaveologistika arendamist eelkõige ettevõtlustegevusena ja selle rolli asjakohaste raamtingimuste loomisele kaasaaitamisena.
The Commission sees freight transport logistics as primarily a business activity and its role as helping to provide the appropriate framework conditions.
Kõnealuse raamistiku siseselt ja pärast konsulteerimist määras komisjon kindlaks prioriteedid ja konkreetsed meetmete võtmise valdkonnad.
Within that framework, and following its consultation exercise, the Commission has identified priorities and concrete areas for action.
Need on kitsaskohtade kindlaksmääramine ja lahendamine, arukate transpordisüsteemide, kaasa arvatud e-kaubavedu, kasutamine, logistikaalane koolitus, statistika, infrastruktuuri kasutamine, teenuste osutamise tõhusus, mitmeliigiliste transpordiahelate ja laadimisstandardite edendamine ja lihtsustamine.
These are the identification and resolution of bottlenecks; the use of Intelligent Transport Systems (ITS) including e-freight; training in logistics; statistics; the utilisation of infrastructure; service performance, promotion and simplification of multimodal chains and loading standards.
Kitsaskohtade kohta väidab komisjon, et tuleks luua liikmesriikide esindajatest, logistikateenuse osutajatest ja klientidest koosnev teabekeskuste grupp kitsaskohtade tuvastamiseks ja lahendamiseks täiustatud suhtluse ning organiseerimise ja vajaduse korral regulatiivsete meetmete ja infrastruktuuri parendamise kaudu.
On bottlenecks, the Commission argues that a group of "Focal Points" should be set up, composed of representatives of Member States, logistic service providers and customers, to identify and resolve bottlenecks through improved communication and organisation and where necessary regulatory action and infrastructure improvement.
Ta tunnistab sidetehnoloogia tähtsust ja toetab ühiseid standardeid ja süsteemidevahelist suuremat koostalitlusvõimet.
It recognises the importance of communications technology and argues for common standards and greater interoperability between systems.
Galileol on kõnealuses valdkonnas positiivne mõju ja SESAR, RIS, SafeSeaNet jne ning kaubaveologistika on seitsmendas raamprogrammis jätkuvalt prioriteedid.
Galileo will have a positive impact in this area, as well as SESAR, RIS, SafeSeaNet, etc. and freight transport logistics will continue to be a priority in the Seventh Framework Programme.
Üldiselt tuleks arendada e-kaubavedu, et pakkuda ühtse teenuspunkti võimalusi ja vähendada paberimajandust.
Generally e-freight should be developed to provide one-stop shop solutions and reduce paperwork.
Koolituse suhtes kaalub komisjon kaubaveologistikute vastastikku tunnustatava koolituse edendamist vabatahtlikkuse alusel.
On training, the Commission is considering promoting the development of mutually recognisable certification, under a voluntary regime, for freight transport logisticians.
Komisjon loodab arendada statistiliste näitajate jaoks välja sobivad meetodid, mis praegu ELi kaubaveologistikas puuduvad.
The Commission hopes to develop suitable methodologies for statistical indicators which are lacking at the moment for EU freight logistics.
Ta tunnistab, et praegust infrastruktuuri tuleb kasutada optimaalselt, osaliselt ümberlaadimise tõhususe parandamise teel.
It recognises that current infrastructure has to be used optimally partly by improving the efficiency of transhipment.
Vajaduse korral tuleks üleeuroopaliste võrkude (TEN-T) ning tõuke- ja ühtekuuluvusfondide kaudu luua uus infrastruktuur.
New infrastructure where needed should be provided through Trans-European Networks (TEN-T) and the Structural and Cohesion Funds.
Komisjon soovitab ka parandada Euroopa kvaliteedikriteeriumide kehtestamise, raudteevõrgus koostalitlusvõime edendamise ja raudtee-kaubaveo koridoride toetamise abil teenuseosutamise tulemuslikkust.
The Commission also suggests improving service performance by establishing European quality benchmarks, advancing interoperability in the rail network and encouraging dedicated rail freight corridors.
Ta soovib ühtse teenuspunktina toimivaid halduskeskusi ja multimodaalsete regulatiivsete struktuuride loomist ülemaailmsel tasandil, et saada üle vastutamise korra killustatud olemusest.
It wants "one-stop administrative shopping", and the creation of a "multi-modal" regulatory structures at global level to overcome the fragmented nature of liability regimes.
Samuti vaatab ta uuesti läbi mitmeliigiliste laadimisüksuste standardid.
It is also looking again at inter-modal loading units' standards.
Tähelepanekud komisjoni lähenemisviisi kohta
Observations on the Commission's approach
Üldised tähelepanekud
General observations
Raportöör tervitab komisjoni teatist ja ootab logistika tegevuskava esitamist parlamendile.
Your rapporteur welcomes the Commission's Communication and looks forward to the Action Plan for Logistics being submitted to Parliament.
Enne kui vaadelda raportis välja pakutud konkreetseid tegevusliine, on rõhutamist väärivaid punkte, mida teatises täielikult ei kajastata.
Before looking at particular lines of action suggested in the report there are points which merit emphasis, and which are not fully reflected in the Communication.
Lisaks kaubaveologistika üldisele majanduslikule mõjule on raportöör väga teadlik kaubaveologistika tähtsusest Lissaboni eesmärkide saavutamisel.
Besides the overall economic impact of freight logistics your rapporteur is very conscious of the importance freight logistics for attaining the Lisbon objectives.
Ilma tõhusa logistikasektorita ei saavutata majanduskasvu ja tööhõive eesmärke ega eesmärki muuta EL investoritele ning töötajatele ligitõmbavamaks.
Without an efficient logistics sector the targets of growth and employment and making the EU more attractive to investors and workers will be not be achieved.
Raportöör tunneb muret sellepärast, et tegevuskava väljatöötamise ajal ei unustataks kõnealust laiemat perspektiivi ega selle potentsiaali keskkonnamõju vähendamiseks.
Your rapporteur is concerned that this wider perspective, as well as its potential for reducing environmental impact, is not lost sight of as the Action Plan is developed.
Kohaletoimetamisest täpselt õigel ajal tulenevad kogukulud ja -tulud vajavad hindamist.
The overall costs and gains from "just in time" delivery stand in the need of evaluation.
Logistikapoliitika ei tohiks alata eeldusest, et kõnealust praktikat tuleks lihtsustada või laiendada ilma reaalsete kuludeta ummikute, ohutuse ja keskkonnakahju hindamise mõttes.
Logistics policy should not start from the assumption that this practice should be facilitated or extended without the real costs in terms of congestion, safety and environmental damage being evaluated.
Uue kaasmodaalsuse kontseptsiooni poolt välja pakutud transpordiliikidevaheline tasakaal määratakse suures osas kindlaks iga transpordiliigi kasutajale tekkivate suhteliste kuludega.
The balance between modes proposed by the new concept co-modality will be determined to a large extent by the relative costs to the user of each mode.
Seepärast on oluline, et kõik ühe liigi puhul tekkivad reaalsed kulud integreeritaks selle kasutamise hinda.
This is why it is important that all real costs for any mode are integrated into the price of its use.
Kõnealuses valdkonnas oleks õpetlik vaadata seda, mis on saavutatud kaasmodaalse logistika alal teistes riikides, näiteks Šveitsis.
In this area it could be instructive to look at what has been achieved in terms of co-modal logistics in other countries, for example Switzerland.
Raportöör on seisukohal, et arenenud ja edukas kaubaveosektor on kesksel kohal transpordipoliitika edus üldiselt ja transpordi valges raamatus sätestatud eesmärkides.
Your rapporteur considers that developed and successful freight transport sector is central to the success of transport policy generally and the objectives set out in the White Paper on Transport.
Logistikapoliitikat ei saa seega vaadata kui transpordipoliitika võimalikku lisandit, vaid see on transpordisektoris tehtavates majanduslikes, keskkonnaalastes ja sotsiaalsetes edusammudes kesksel kohal.
Logistics policy cannot therefore be viewed as an optional "add-on" to Transport policy but is central to economic, environmental and social progress in the transport sector.
Logistika on samuti eluliselt tähtis äärealade ja -piirkondade tõhusal kaasamisel laienenud ELi nii majanduslikust kui sotsiaalsest vaatepunktist – aspektist, millega komisjon otseselt ei tegele.
Logistics is also vital for the effective inclusion of outlying areas and regions in the enlarged EU from both the economic and social standpoints, an aspect which the Communication does not directly address.
Konkreetsed tähelepanekud
Specific observations
Raportöör tahab hoiatada lähenemise eest kitsaskohtade lahendamisele, mis on killustatud transpordiliikide vahel.
Your rapporteur would warn against an approach to the resolution of bottlenecks which is fragmented by transport mode.
See tähendab, et kitsaskohtade üldised põhjused, mis ilmnevad näiteks sadamasvõivad olla mitmetahulised ja ulatuda kaugemale sadama enda suutlikkusest või üldistest meresektoriga seotud küsimustest.
That is to say the overall causes of a bottleneck which appears, say, at a port, might be multi-faceted and extend beyond the capacity of the port itself or questions related to the maritime sector.
Komisjon peaks teabekeskuste asutamisel ja kitsaskohtade üldküsimusega tegelemisel vältima jäika sektoripõhist lähenemist.
The Commission should avoid a rigid sectoral approach when setting up Focal Points and addressing the general question of bottlenecks.
Kui kasutatakse mitut transpordiliiki, kuna need on tarneahelas tingimata vajalikud, on oluline taastasakaalustada nõrgimate liikide (mis on ikka vähem esindatud ning seega suurema potentsiaalse kasvuga: raudtee ja siseveeteed) positsiooni ja see peab olema tegevuse lähtekoht.
When different modes are used, as they necessarily are in the supply chain, it is necessary to rebalance the position of the weakest modes (still less represented and then with higher potential of growth: rail and inland waterways) and this has to be to point of action.
Sellega on seotud ettepanek luua võrk raudteekaubaveo teenustele orienteeritud raudteeveokoridori jaoks, mida raportöör toetab.
Linked to this is the proposal for a network for rail freight services dedicated rail freight corridor which your rapporteur supports.
Siinkohal tuleb siiski märkida, et komisjon viitab TEN-T võrgule.
Here though it should be noted that the Commission makes reference to the TEN-T network.
Nimetatud võrgu rahastamise vähendamine finantsperspektiivi 2007–2013 taustal tähendab, et nüüd tuleb keskenduda piiriülestele prioriteetsetele projektidele.
Reductions in funding for this network in the context of the financial perspective 2007-2013 mean that the focus must now be on trans-frontier priority projects.
Samuti on aeg kõrvaldada läbilaskevõime selge suurendamise teel vaba liikumise viimased järelejäänud geograafilised takistused, nagu Alpid ja Püreneed.
It is also time to remove the last geographical obstacles to free movement that remain as the Alps or the Pyrenees by clearly improving permeability.
Kui liikmesriigid ei suurenda võrdeliselt riiklikke investeeringuid TEN-Tsse, on kahtlane, kas programm suudab anda panuse kaubaveologistikasse, mida nõuavad Euroopa majandus ja keskkond.
Unless Member States increase national investment in TEN-T commensurately it is doubtful that the programme can make the contribution to freight transport logistics which the European economy and environment require.
Kindel on see, et selliste investeeringuteta on ebatõenäoline, et infrastruktuurist tekkivad kitsaskohad lahendatakse.
Certainly without such investment, bottlenecks which arise from infrastructure constraints are unlikely to be solved.
Logistikapoliitika arendamiseks on vaja täiustatud andmevoogu ja statistilist baasi.
An improved information flow and statistical basis is needed to develop logistics policy.
Praegune statistiline baas ei anna isegi usaldusväärseid andmeid kaubaveologistika keskkonnamõju kohta Euroopas ning asetab poliitikakujundajad ja tootmisharu ebasoodsasse olukorda.
The current statistical basis does not even provide reliable data on the economic impact of freight transport logistics in Europe and places policy makers and the industry at a disadvantage.
Raportöör eeldab, et komisjon liigub kiiresti edasi oma ettepanekuga, mis käsitleb sobivate meetodite ja jõudlusnäitajate väljaarendamist, kuna usaldusväärsed jõudlusnäitajad sektoris peavad toetama igasuguseid poliitikaalgatusi.
Your rapporteur expects the Commission to move forward urgently on its proposal to develop suitable methodologies and indicators as reliable indicators of performance in the sector must underpin any policy initiative.
Teine meetmete valdkond, mille komisjon on nõuetekohaselt tuvastanud, on logistikaalane koolitus.
Another area for action which the Commission has properly identified is logistics training.
Raportöör toetab ettepanekut arendada välja kaubaveologistikute vastastikku tunnustatav sertifitseerimine.
Your rapporteur supports the proposal to develop mutually recognisable certification for freight transport logisticians.
Seda tuleks teha koostöös praktikute ja praeguste teenuseosutajate ning asutustega, kuid ühtlustatud sertifitseerimisel oleksid selged eelised tööandjatele ja töötajatele.
This would have to be done in cooperation with practitioners and current training providers and agencies but harmonised certification would have clear advantages for employers and employees.
Siinkohal tuleb silmas pidada seda, et komisjonile tema logistikat käsitleval lühikuulamisel esitatud ekspertarvamuse kohaselt sõltub edukas tegevus 45% inimestest ja 10% infrastruktuurist.
Here it should be borne in mind that expert opinion, as delivered before the committee in its mini-hearing on logistics, considers successful action to be 45% dependent on people and 10% dependent on infrastructure.
Koolitus on tõhusa logistikasekori jaoks kesksel kohal.
Training is central to an efficient logistics sector.
Koolitus ning selle laiendamise ja täiustamise algatused ei tohiks siiski piirduda isikutega, kes on juhtivatel ametikohtadel.
However training and initiatives to extend and improve it should not be limited to those in managerial and senior positions.
Selle küsimusega on seotud laialt levinud tõendid raskuste kohta töölevärbamisel kõnealuses sektoris, kusjuures nimetatud raskusi saab raportööri arvates ületada vaid juhul, kui sotsiaalseid ja töötingimusi parandatakse kõikidel tasanditel.
Related to that there is widespread evidence of recruitment difficulties in the sector and these, in your rapporteur`s view, can only be overcome if social and working conditions at all levels are improved.
Raportööri arvates ei pane komisjoni teatis piisavalt rõhku vajadusele aruka transpordi järele.
However in your rapporteur's view the Commission's communication does not place sufficient emphasis on the need for "intelligent" transport.
Tehnilised arengud, millele see viitab, ja vajadus ühiste standardite järele on olulised, kuid rahastamissüsteem on see, mida on vaja muuta, et mõjutada tõelist arengut arukas transpordis, samuti tuleb laiendada Euroopa arhitektuuri kõikidele liikmesriikidele ning muuta kõik süsteemid koostalitlusvõimeliseks.
The technical developments which it refers to and the need for common standards are important but it is the funding systems which need to change to effect a real development in "intelligent" transport, as well as the extension of the European Architecture to all Member States and to make all the systems interoperable.