natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlament nõuab allapoole läbivaatamist vastavalt eesmärgile 20 või 30 protsenti aastaks 2020, kusjuures võrdlusaasta on 1990.
The Parliament insists on a downward review in line with the 20 or 30 percent target 2020 with 1990 as the base year.
Raportööri hinnangul tuleb praegu määratleda 2012. aasta järgse perioodi ülemmäär.
The rapporteur thinks it is necessary now to specify the cap for the period post-2012.
See peaks olema kooskõlas üldise 2013. aasta järgse heitkogustega kauplemise süsteemi ambitsioonikusega.
It should be in line with the level of ambition that is included in the general ETS after 2013.
Samas toimub väga põhjendatud poliitiline arutelu komisjoni ettepaneku ambitsioonikuse üle.
On the other hand there is a very justified political debate about the Commission proposal's ambition.
Heitkogustega kauplemise alane ambitsioonikus tundub olevat väga suur, võrreldes jõupingutuste jagamist puudutava ettepaneku ambitsioonikusega.
The ambition of the emissions trading seems to be very high compared to the ambition of the proposal on effort sharing.
Soovitav oleks neid kaht ettepanekut kohandada.
It seems to be desirable to readjust the two proposals.
Seetõttu teeb raportöör ettepaneku vaid 1,5 %-lise iga-aastase kärpe tegemiseks lennundussektori osas.
That is why the rapporteur proposes only a reduction of 1.5 percent each year for the aviation sector.
Raportöör usub, et sellega oleks võimalik saavutada kõrgemad eesmärgid jõupingutuste jagamist puudutavate õigusaktide osas.
This would, according to the rapporteur's opinion, involve an increased level of ambition in the legislation on effort sharing.
Nõukogu toetas 90 % saastekvootide tasuta eraldamist.
The Council supported a free allocation of 90% of the allowances.
Vaid 10 % tuleks panna enampakkumisele.
Only 10% should be auctioned.
2012. aasta järgset perioodi puudutav läbivaatamise punkt on väga leebe.
The review clause for post-2012 is very soft.
Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoha kohaselt tuleks lennuliikluses alustada sellest, et 25 % saastekvootidest pannakse enampakkumisele ja sealt liigutakse edasi heitkogustega kauplemise süsteemi muudele osapooltele kohustusliku maksimumi suunas.
According to the Parliament's first reading aviation should start with 25% auctioning and go up to the maximum level of auctioning that is obliged to other participants in the ETS.
Nõukogu ja Euroopa Parlament on üksmeelel, et vastupidiselt komisjoni ettepanekule tuleks kontinentidevahelised lennud süsteemi kaasata algusest peale.
Council and Parliament agree that, contrary to the Commission proposal, intercontinental flights should be included from the beginning.
Parlament hääletas 2011. aasta poolt, mis oli kompromiss (keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon hääletas 2010. aasta poolt).
The Parliament voted for 2011 as a compromise (the ENVI Committee was for 2010).
Nõukogu tahab lükata süsteemi alguse edasi aastasse 2012.
The Council wants to postpone the scheme to 2012.
Viimased teaduslikud uurimistulemused rõhutavad probleemi kiireloomulisust, seega tuleks vältida kõiki viivitusi.
Latest scientific reports underline the urgency of the problem so that any delay should be avoided.
Seepärast esitab raportöör esimese lugemise muudatusettepaneku uuesti.
That is why the rapporteur reintroduces the first reading amendment.
Euroopa Parlament hääletas lämmastikoksiidi koefitsiendi poolt, mida tuleks rakendada lämmastikoksiidi probleemi käsitlevate konkreetsete õigusaktide vastuvõtmiseni.
The Parliament voted in favour of a multiplier on NO X which should be in place until a specific legislation on NO X is adopted.
Praeguse seisuga ei ole olemas isegi konkreetsete õigusaktide vastuvõtmist käsitleva komisjoni ettepaneku projekti.
At the moment there is not even a draft of the Commission proposal on the specific legislation available.
Seetõttu tuleks võtta kasutusele koefitsient vastavalt Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel vastu võetud tekstile.
That is why the multiplier should be established according to the Parliament's first reading.
Oluline on ka jälgida kiudpilvede mõju ja tegelda selle küsimusega niipea, kui on piisavalt teaduslikku tõendusmaterjali.
It is also important to monitor the effects of cirrus clouds and address the question as soon as enough scientific evidence is available.
Tõhususe miinimumstandardid ja ülekandesüsteem
Minimum efficiency standards and gateway
Parlamendi jaoks on väga oluline hoida ära sellise olukorra tekkimine, kus lennuettevõtjad kõigest ostavad saastelube teistelt sektoritelt lennundussektori enda tõhusust ning keskkonnakaitsenäitajaid parandamata.
For the Parliament it is very important to avoid a situation where airlines just buy permits from other sectors without improving efficiency and environmental performance of the sector itself.
Seetõttu võeti vastu kaks muudatusettepanekut, mis puudutavad tõhusust ja saastekvootide teistelt sektoritelt ostmise piiranguid.
That is why two amendments on efficiency clause and limits on the purchase of allowances from other sectors were adopted.
Nõukogu seda punkti ei käsitlenud, kuid see tundub olevat väga oluline Euroopa Liidu keskkonnapoliitika usaldusväärsust silmas pidades.
The Council did not consider this point, but it seems to be very important for the credibility of the environmental policy of the European Union.
Puhta arengu mehhanism (CDM) ja ühisrakendus (JI)
CDM and JI
Nõukogu kehtestas puhta arengu mehhanismi osas piirmääraks 15 %.
The limit for CDM has been fixed at 15% by the Council.
Parlamendi seisukoht oli, et see peaks olema teiste süsteemis osalejate keskmine näitaja.
The Parliament's position was that it should be the average of other participants in the scheme.
2013. aasta järgse perioodi osas on mõlemad institutsioonid üksmeelel, et seda tuleks kohandada vastavalt üldisele läbivaatamisele.
For post-2013 both institutions agree that it should be adapted to the general review.
Arutada tuleks seda, kas üldises heitkogustega kauplemise süsteemis ette nähtud puhta arengu mehhanismi määr on piisav lennuettevõtjate vajadusi silmas pidades.
It has to be discussed whether the amount of CDM foreseen in the general ETS is enough to address the needs of aviation companies.
Tuleks arutada, kuidas tagada täiendavuse põhimõte.
It has to be discussed how the principle of supplementarity can be assured.
Euroopa Parlament hääletas muudatusettepaneku poolt, mis kohustaks väikeseid õhusõidukeid (alla 20 000 kilo) osalema erinevas süsteemis (tasandusmehhanism).
The Parliament voted for an amendment that would oblige a different scheme (offset scheme) to small aircraft (lower than 20 000 kilos).
Sellega püütakse peamiselt teha süsteemi haldamine VKEdele lihtsamaks.
This is mainly to make the system easier to administer for SMEs.
Nõukogu seda muudatusettepanekut heaks ei kiitnud, vaid tõi sisse uue erandi, nn vähese tähtsuse (de minimis) punkti, millega öeldakse enam-vähem seda, et ettevõtjad, kellel on päevas alla ühe ELi lennujaama saabuva või sealt lahkuva lennu, ei peaks süsteemi kuuluma.
The Council did not accept this amendment but introduced another derogation, the so-called de minimis clause which is more or less saying that companies that have less than one flight in and out of an EU airport per day should not be covered by the scheme.
Sellel erandil on osaliselt ka muu mõju.
This derogation has partly another effect.
Peamiselt jätab see süsteemist välja arengumaade väikesed lennuettevõtjad.
It will mainly exclude small airlines from developing countries from the scheme.
Mõlemad erandid puudutavad igal juhul osaliselt samu õhusõidukite käitajaid.
Anyhow both derogations partly concern the same operators.
Raportöör teeb ettepaneku muuta nõukogu esitatud vähese tähtsuse punkti selliselt, et see tugineks mitte lendude arvule, vaid süsinikdioksiidi heitkogustele, sest mõju keskkonnale on see, mis on oluline.
The rapporteur proposes to adapt the de minimis clause proposed by the Council and to base it not on flight numbers but on CO 2 emissions because it is the environmental effect that counts.
Äärepoolseimad piirkonnad
Ultraperipheral regions
Euroopa Parlament võttis vastu kaks muudatusettepanekut äärepoolseimate piirkondade vajadustega arvestamiseks.
The Parliament adopted two amendments to address the needs of ultraperipheral regions.
Osa enampakkumisest saadavatest tuludest tuleks kasutada võimalike probleemide lahendamiseks kõige äärepoolsemates piirkondades ja kvootide eraldamisel tuleks arvestada nende eriolukorda.
Part of the revenues generated by auctioning should be used to address any possible problems in the outermost regions and the allocation of certificates should take their special situation into account.
Nõukogu lükkas need kaks ettepanekut tagasi, kuid võttis selle asemel kasutusele erandi teatud lendude osas äärepoolseimate piirkondade vahel.
The Council rejected these two proposals but instead introduced a derogation for some flights between ultraperipheral regions.
Tuleb uurida, ega see ettepanek ei põhjusta probleeme rahvusvahelise arutelu käigus.
It needs to be examined if this proposal could cause any problems in the international debate.
Raportöör eelistab parlamendi esimese lugemise seisukoha juurde jäämist, mis tähendab seda, et erandit ei tehta, aga kõige äärepoolsemate piirkondade vajadustega arvestatakse tulude jagamisel ja saastekvootide eraldamisel.
The rapporteur prefers to stick to the Parliament's position in first reading which would mean: no derogation but addressing the needs of outermost regions in the distribution of revenues and the allocation of allowances.
Kasvureserv j a uued lennundusturule sisenejad
Reserve for growth and new entrants
Euroopa Parlament palus reservi uutele lennundusturule sisenejatele ja kiiresti kasvavate lennuettevõtjatele.
The Parliament asked for a new entrants reserve and a reserve for fast growing airlines.
Nõukogu kiitis selle mõtte heaks, kuid tegi selles olulisi muudatusi.
The idea has been accepted by the Council but has been substantially modified.
Raportöör peab ühist seisukohta selles osas vastuvõetavaks.
The rapporteur thinks that in this case the Common Position is acceptable.
Enampakkumisest saadavad tulud
Revenues generated by auctioning
Nõukogu ja Euroopa Parlamendi seisukohad lahknevad võib-olla kõige enam küsimuses, kuidas tuleks enampakkumisest saadavate tuludega toimida.
Maybe the most important difference between Council and Parliament is the question of how the revenues generated by auctioning should be dealt with.
Parlament toetas komisjoni ettepanekut, mis näeb ette tulude konkreetseks otstarbeks broneerimise, ja lisas komisjoni ettepanekule mõned olulised punktid, nt keskkonnasõbralike transpordiviiside maksustamise vähendamise ja investeeringud teadusuuringuteks keskkonnasõbralike õhusõidukite tehnoloogia väljatöötamiseks.
The Parliament supported the Commission proposal which gives a clear earmarking of the revenues and we added some substantial points to the Commission proposal like reducing taxes on environmental transport modes and investment in research for technology for clean aircraft.
Nõukogu ei arvestanud Euroopa Parlamendi muudatusettepanekut ja rõhutas selgesõnaliselt, et mingit broneerimist ei lubata.
The Council ignored the amendment of the Parliament and explicitly stressed that no kind of earmarking will be accepted.
Raportöör on igati teadlik selle küsimuse poliitilisest mõõtmest rahandusministrite seisukohalt.
The rapporteur is fully aware of the political dimension of this question for the Finance Ministers.
Samas on Euroopa Parlamendi seisukoht õiguslikel ja poliitilistel põhjustel enam kui põhjendatud.
On the other hand the Parliament's position is more than justified for legal and political reasons.
Raportöör esitab Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel käsitletud muudatusettepanekud uuesti eelkõige järgnevatel põhjustel:
Especially the following arguments motivate the rapporteur to retable Parliament's first reading amendment:
I. Kui enampakkumisest saadud tulud kantakse riigieelarvetesse broneerimiseta ja kolmandate riikide vajadusi (nt kohanemiseks) arvestamata, on poliitiliselt palju raskem tagada liidu kliimapoliitikale kolmandate riikide toetus.
I. If the money generated by auctioning goes to the national budgets without any earmarking and the third countries' needs, e.g. for adaptation, are not addressed, it will be politically more difficult to get support from third countries for our climate policy.
Kui süsteemi tagajärg on vaid rahandusministrite kassasse minevate tulude kasv ja kõik keskkonnasõbralikult käituvad, nt lennuki asemel bussi või rongi kasutavad kodanikud ei saa sellest mingit kasu, on seda poliitikat raskem põhjendada.
If the result of the scheme is only an increase of the income for the Finance Ministers and those citizens that behave environmental-friendly, e.g. by using the bus or train instead of the plane, have no benefit, it is more difficult to justify the policy.
Sama loogika kehtib keskkonnasõbralike õhusõidukitega seotud teadustegevusse ja tehnoloogiasse investeerimise kohta.
The same logic applies for investment in research and technology for clean aircrafts.
Tuleb vältida mulje tekitamist, et süsteemiga kogutakse peamiselt raha rahandusministrite kassasse ega lahendata tegelikku probleemi.
The impression that the scheme mainly collects money for the Finance Ministers and does not address the real problem needs to be avoided.
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokoll
on the proposal for a Council decision on the approval on behalf of the European Community of the Protocol on Strategic Environmental Assessment to the 1991 UN/ECE Espoo Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2008)0132 );
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2008)0132 ),
– võttes arvesse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokolli;
– having regard to the Protocol on Strategic Environmental Assessment to the 1991 UN/ECE Espoo Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 175 lõiget 1 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;
– having regard to Article 175(1) and Article 300(2), first subparagraph, first sentence of the EC Treaty,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0161/2008 );
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0161/2008 ),
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ( A6‑0221/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0221/2008 ),
2003. aasta mais Ukrainas Kiievis toimunud viiendal ministrite konverentsil „Environment for Europe" võeti vastu ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokoll (KSH protokoll).
The fifth Ministerial Conference "Environment for Europe held" in Kiev, Ukraine in May 2003 adopted the Protocol on Strategic Environmental assessment to the 1991 UN/ECE Espoo Convention on Environmental Impact Assessment in Transboundary Context (SEA Protocol).
Komisjon kirjutas Euroopa Ühenduse nimel KSH protokollile alla 21. mail 2003.
The Commission on behalf of the European Community signed the SEA Protocol on 21 May 2003.
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooniga ( Espoo konventsioon ), mis põhineb kehtivatel keskkonnamõju hindamist käsitlevatel õigusaktidel, kehtestatakse menetlus nende osalistega konsulteerimiseks, keda kavandatavatest projektidest tulenev piiriülene keskkonnamõju tõenäoliselt puudutab.
The 1991 UN/ECE Convention on transboundary Environmental Impact Assessment (the Espoo Convention), building on existing EIA law, established procedures for consulting Parties likely to be affected by transboundary environmental impacts of proposed projects.
Konventsioon jõustus 1997. aastal.
The Convention entered into force in 1997.
Euroopa Ühendus kirjutas konventsioonile alla 26. veebruaril 1991 ja ratifitseeris selle 24. juunil 1997.
The European Community signed it on 26 February 1991 and ratified in on 24 June 1997.
Konventsiooni põhiliste sätete ellurakendamine toimub direktiiviga 97/11.
Its main provisions are implemented by Directive 97/11.
Direktiivi 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) direktiiv) kohaldatakse paljude kavade ja programmide suhtes ning selles sätestatakse üksikasjalikud nõuded keskkonnamõju hindamise ja aruandluse jaoks.
Directive 2001/42/EC, on the assessment of the effects of certain plans and programmes on the environment (the Strategic Environmental Assessment (SEA) Directive), applies to a broad category of plans and programmes, and sets out detailed requirements for assessing and reporting on their environmental effects.
Projektide tasandil ilmnevat negatiivset keskkonnamõju saab piirata plaanides või poliitikates langetatavate otsustega.
The ability to adverse environmental effects at project level may be constrained by decisions taken in plans or policies.
Selleks on ette nähtud viia neil tasanditel läbi hindamismenetlus.
For this reason, it has been established that a process of assessment should be carried out these levels.
See ongi KSH menetlus.
This is the SEA- process.
KSH direktiiv sisaldab Espoo konventsioonist inspireeritud sätet piiriüleste mõjude kohta.
The SEA - Directive includes a provision on transboundary effects inspired by the Espoo Convention.
KSH protokolli eesmärk on tagada keskkonnakaitse, sealhulgas tervisekaitse kõrge tase ning nende kaalutluste integreerimine säästva arengu edendamiseks ettenähtud meetmetesse ja vahenditesse.
The SEA - Protocol's objectives are to provide for a high level of protection of the environment, including health, and to ensure that these concerns are integrated into measures and instruments designed to ensure sustainable development.
Euroopa Ühendus kavatseb kooskõlas oma säästva arengu ja parema õigusliku reguleerimise strateegiaga rakendada Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokolli artiklit 13 mõju hindamise menetluste abil, mis on sätestatud mõju hindamise teatistes, mis käsitlevad tasakaalustatult säästva arengu majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnakomponente.
The European Community, in conformity with its Strategy on Sustainable Development and Better Regulation, intends to implement Article 13 of the Protocol on Strategic Environmental Assessment to the Espoo Convention through the impact assessment procedures set out in the Communications on Impact Assessment, which address in a balanced manner the economic, social and environmental components of sustainable development.
Mitmed ELi mõõtme aspektid vajavad kaalumist.
Several aspects of the EU dimension deserve consideration.
EÜ ja liikmesriigid on olnud KSH mõiste kujundamisel ja selle elluviimisel esirinnas ning nad peaksid kinnitama oma toetust sellele piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokolli ratifitseerimisega.
The EC and the Member States have been among the leaders in developing the concept and practice of the SEA and they should confirm their support by ratifying the Protocol on Strategic Assessment to the Espoo Convention on environmental impact assessment in a transboundary context.
Euroopa Parlamendi eelisõiguste kaitsmine liikmesriikide kohtute ees
on the defence of the prerogatives of the European Parliament before the national courts
Jo Leinen , põhiseaduskomisjon
Jo Leinen , Committee on Constitutional Affairs
(*) Kaasatud komisjon – kodukorra artikkel 47
(*)Associated committee – Rule 47 of the Rules of Procedure
põhiseaduskomisjonI ARVAMUS..................................................................................8
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs (*) ............................8
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust ( A6-0222/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on Constitutional Affairs ( A6‑0222/2008 ),
A. arvestades, et Euroopa Parlament ei ole juriidiline isik; arvestades, et sellest tulenevalt takistavad tema olemusega kaasnevad probleemid sageli tal oma eelisõiguste kaitsmist liikmesriikide kohtutes;
A. whereas the European Parliament has no legal personality; whereas, as a result, it is often impeded in protecting its prerogatives before national courts from problems that are peculiar to its special nature,
B. arvestades, et parlament austab komisjoni algatusõigust, kuid säilitab oma EÜ asutamislepingu artiklist 192 lähtuva õiguse taotleda komisjonilt õigusakti ettepanekute esitamist;
B. whereas Parliament respects the right of initiative of the Commission but upholds its own right under Article 192 of the EC Treaty to request the Commission to submit legislative proposals,
C. arvestades, et Euroopa Parlamendile on sellega seoses nähtud EÜ asutamislepinguga ette mitu õigusabinõu, millega tagatakse tema eespool nimetatud eelisõiguste kaitse teiste ühenduse institutsioonide ees, nagu hagi tegevusetuse osas (EÜ asutamislepingu artikkel 232) või hagi ühenduse õigusaktide tühistamiseks (EÜ asutamislepingu artikkel 230);
C. whereas in this regard the European Parliament has at its disposal a range of remedies under the Treaty which ensure that the aforementioned prerogatives are protected vis-à-vis the other Community institutions, such as actions for failure to act (Article 232 of the EC Treaty) and actions for the annulment of Community acts (Article 230 of the EC Treaty),
D. arvestades, et Euroopa Kohtu kohtupraktika toob liikmesriikidele kaasa vastutuse aluslepingutest tulenevate kohustuste täitmata jätmisel, olenemata sellest, milline on nimetatud riigi asutus, mille tegevus või tegevusetus on kohustuste täitmata jätmise põhjustanud, isegi juhul, kui tegemist on põhiseaduslikult sõltumatu institutsiooniga
D. whereas, under the case-law of the Court of Justice, a Member State incurs liability for failure to fulfil its obligations under the Treaties, whatever the agency of that State whose action or inaction has caused the failure, even in the case of a constitutionally independent institution
E. arvestades, et Euroopa Parlamendil ei ole siiski samasuguseid otseseid vahendeid oma õiguste kaitsmiseks liikmesriikide kohtutes, eriti juhul, kui liikmesriigi kohtu tehtud otsus on vastupidine tema õigustele ja kui parlament ei saa olla pool liikmesriigi kohtumenetlustes ega pöörduda oma otsuse kaitsmiseks otse Euroopa Kohtu poole;
E. whereas, however, the European Parliament does not have the same direct instruments with which to defend its prerogatives before the national courts, especially in the event of a national judgment which runs counter to those prerogatives, since it can neither participate in national legal proceedings nor directly bring an action before the Court of Justice to defend its decisions,
F. arvestades, et Euroopa Parlament ei saa ka viimase õiguskaitsevahendina algatada rikkumismenetlust (EÜ asutamislepingu artikli 226 alusel) liikmesriigi vastu, kuna sellised volitused on ainult komisjonil;
F. whereas the European Parliament cannot even initiate, as a last resort, infringement proceedings (under Article 226 of the EC Treaty) against a Member State, since only the Commission has the power to do so,
G. arvestades, et sobivate vahendite puudumine oma otsuste tõhusaks kaitsmiseks võib piirata Euroopa Parlamendi tõhusust poliitilise ja seadusandliku koguna;
G. whereas the lack of appropriate instruments with which to defend its own decisions effectively can hamper the effectiveness of the European Parliament as a political and legislative body,