natgillin/translations-raw huggingface dataset:
49. rõhutab, et riiklikud ja ühenduse toetused peaksid olema konkurentsi osas erapooletud ning need peaksid soodustama äriliselt jätkusuutlikke investeeringuid; rõhutab, et riigihankelepingud tuleks sõlmida avatud, läbipaistva, konkurentsivõimelise ja mittediskrimineeriva hankemenetlusega;
Emphasises that national and Community public funding should be competitively neutral and contribute to commercially sustainable investments; stresses that public procurement contracts should be awarded by open, transparent, competitive and non-discriminatory tendering;
51. on seisukohal, et lisaks turujõududele võiksid liikmesriigid ja eriti nende piirkonnad ja omavalitsused luua stiimuleid lairibaühenduste turu ergutamiseks vähemarenenud piirkondades; rõhutab et tõuke- ja maaelu arengu fondidel on ülesanne suurendada toetatavates piirkondades nõudlust infoühiskonna järele;
Takes the view that, in addition to market forces, Member States and in particular their regions and municipalities, could set incentives to stimulate the broadband market in disadvantaged regions; emphasises the role that structural and rural development funds should play in supporting regions strengthening the demand side of the information society;
53. nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et kõikidele teenuseosutajatele antakse võrdne juurdepääs lairibavõrkudele, mida rahastatakse tõuke- ja maaelu arengu fondide toetusest; usub lisaks, et tagamaks nõuetele vastavust, tuleks riigisisestele reguleerivatele asutustele anda volitused kehtestada eeskirjades avatuse nõuded ja anda volitus nimetatud nõuete täitmisele pööramiseks;
Urges the Commission to ensure that equal access to broadband networks financed with support from the structural and rural funds is given to all service providers; believes furthermore that in order to ensure compliance with the requirements, national regulatory authorities should be granted the power to impose openness requirements in regulations and be given a mandate to enforce those requirements;
61. nõuab lisaks tungivalt, et avaliku sektori toetus lairibaühenduste infrastruktuurile peab järgima „tehnoloogilise neutraalsuse” põhimõtet, s.t. mitte eelistada üht kindlat tehnoloogiat ega piirata piirkondade tehnoloogilisi valikuid, vältides samas tehnilise infrastruktuuri killustumist, võttes arvesse arengusuundumusi ja kasutajate tulevasi vajadusi ning edendades suurema läbilaskevõimega lairibaühenduste rajamist;
Insists, furthermore, that public support to broadband infrastructure must adhere to the principle of ‘technology neutrality’, not favouring a priori any particular technology, nor limiting the technological choices of the regions while at the same time preventing fragmentation of the technical infrastructure, taking into account development trends and the future needs of users and promoting the construction of higher-capacity broadband connections;
Üks kindel asi, mida me teame lairibaühenduste ja Interneti edasisest arengust on see, et me ei tea, kuidas see areneb järgmisel kümnel aastal, ning ainus asi, mida me teame, on see, et see areneb vähemalt sama palju nagu see on arenenud viimasel kümnendil.
The one thing we truly know for certain about the future development of broadband and Internet is that we do not know how it will develop over the next ten years, only that it will develop at least as much as it has in the past decade.
Kümme aastat tagasi ei suutnud keegi ette näha sellist tohutut Interneti ja lairibaühenduste arengut, mille tunnistajaks me praegu oleme, niisamuti poleks keegi mõistnud nende arengute suurust, mis on muutnud majandusi ja ülemaailmseid turge ning mis on pööranud pahupidi traditsioonilised hierarhiad maailmas, kus üksikisik on kõige kese – seda nii teadmiste, teabe, meedia või teaduse kui ka suhtluse, kaubanduse ja turgude mõistes.
Ten years ago no one could have foreseen the radical development of Internet and broadband that has been witnessed, just as no one could have understood the magnitude of the development that has transformed economies and global markets and turned traditional hierarchies upside down in a world where the individual is at the centre, in knowledge, information, media and science, as well as in communication, trade and markets.
Tänane maailm pole see, mis ta oli eile.
The world today is a different one from yesterday.
Meedia ja teave ringlevad maailmas, kus puuduvad tegelikud piirid ning kus teadmisi ja arvamusi ei saa peatada ega kontrollida.
Media and information circulate in a world where no real boundaries exist, where knowledge and opinions cannot be stopped or controlled.
Teadmised, faktid, tooted ja teenused on kättesaadavad sõltumata vahemaast, muutes füüsilise mõõtme vähemoluliseks ning ühendused hoopis olulisemaks.
Knowledge, facts, products and services are available regardless of distance, making the physical dimension less important and connections ever more so.
Uued info- ja sidetehnoloogiad on loonud ise teenuseid, tooteid ja turge, kuid on samuti põhjapanevalt muutnud traditsioonilisi turge ülemaailmseks, võimaldades erinevate teenuste lähenemist.
New information and communication technologies have created services, products and markets of their own but have also fundamentally transformed traditional markets into global arenas in which different services converge.
Riigid, mis on seda arengut juhtinud, on suurendanud tohutult oma tootlikkust, samal ajal kui nende kodanikud on saanud väljendada oma arvamusi, nõudmisi ning avaldada mõju selliselt, et nad saavad globaalse eelise igaühe ees sellel uuel teadmiste ja teabeajastul.
Countries that have led this development have increased productivity dramatically and at the same time, their citizens have been able to express opinions and demands and exert influence in a way that gives them a global advance to anyone in this new era of knowledge and information.
Selle arengu juhtimine on Euroopale äärmiselt oluline maailma kõige konkurentsivõimelisemaks teadmistel põhinevaks majanduseks saamisel, kasutades ära iga üksiku kodaniku oskused, soovid, intellekti, teadmised, kogemused, loovuse, fantaasia ja visioonid.
To be in the lead in this development will be crucial to Europe's becoming the most competitive knowledge-based economy in the world, making use of the skills, demands, intellects, knowledge, experience, creativity, fantasy and visions of every individual citizen.
Euroopa asub juhtpositsioonile ja jääb sinna üksnes juhul, kui nendes valdkondades ollakse avatud loovusele, konkurentsile ja uutele ideedele.
Europe can only lead and stay in the lead if it allows for creativity, competition and new ideas in these areas.
Samuti on ilmne, et lairibaühenduste levik ja areng on oluliselt madalam seal, kus on vähem konkurentsi ja kus turgu valitsevad ettevõtjad otsustavad teenuste tõhususe ja arengu üle.
And it is obvious that the development and deployment of broadband is significantly slower where there is less competition, where incumbents decide on the pace and development of services.
Lisas esitatud arvud ja tabelid annavad kasulikku teavet selle kohta, millised tegurid tegelikult mõjutavad lairibaühenduste levikut.
The figures and tables provided in the annex provide useful hints as to what factors really matter in the deployment of broadband.
OECD statistikast nähtub, et lairibaühenduste levik ei ole otseselt seotud ei rahvastiku tiheduse ega majanduse arenguga.
OECD statistics show that broadband penetration does not directly correlate either with population density or with economic development.
See toetab mõtet, et vahemaad ja sissetulek ei ole ainsad lairibaühenduste levikut määravad tegurid ning et konkurents ja uuendustegevus mängivad siin suurt rolli.
This supports the idea that distance and income are not the only determining factors for broadband penetration and that competition and innovation play a major role.
See tugev konkurentsi ja leviku vaheline seos on näha ka komisjoni graafikult, mis kujutab infrastruktuuri konkurentsi ja leviku määra vahelist seost.
This strong link between competition and penetration can also be observed in the Commission's graph depicting infrastructure competition and penetration rate.
Mida suurem on alternatiivsete juurdepääsuliikide (kaabeltelevisioonivõrk, eraldatud juurdepääs kliendiliinile, valguskaabel) pakkumine, seda kõrgem on levikumäär (Taani ja Soome on siinkohal erandid).
The greater the offer of alternative access modes (cable, unbundled local loop, fibre) the higher the penetration rate.
See suundumus ilmneb ka ECTA (uute telekommunikatsiooniturule sisenejate ühing) regulatsiooni rakendamise andmetest.
(DK and FI are exceptions to this pattern.)
Riikides, kus on paremad lairibaühenduste regulatiivse raamistiku rakendamise näitajad, on ka kõrgem levikumäär.
This trend is also apparent from ECTA's (the new telecom entrants association) regulatory scorecard: countries that show a better record in implementing the broadband regulatory framework show in general higher penetration rates.
Euroopa lairibaühenduste poliitika peab seetõttu toetama ning parandama konkurentsi- ja uuendustegevuse võimalusi, muutes võrguühenduse ning teenuste ja toodete vahel valimise võimaluse Euroopa kodanike jaoks täiesti tavaliseks.
European policy for Broadband must therefore support and enhance the opportunities for competition and innovation, making it the absolute norm for Europe's citizens to be connected and have the opportunity of choosing between services and products.
Liidu ülesanne ei ole rahastada lairibaühenduste leviku suurendamist.
The task of the Union is not to finance the deployment of broadband.
See on turu ülesanne.
That is the task of the market.
Ja juba praegu on turupõhise arengu kiirus suur (vt arvnäitajaid lisas).
And the speed of market-driven development is already high nowadays (see figures in Annex).
Liidu poliitikad ning rahastamine ei tohi moonutada turgu ega kaitsta või eelistada turgu valitsevaid ettevõtjaid või konkreetseid tehnoloogiaid.
Union policies and funding must not distort the market, nor protect or favour incumbents or specific technologies.
Tõene on hoopis vastupidine.
The opposite is true.
Liit peab kavandama loova ja uuendusliku keskkonna, mis on tehnoloogia arengu nurgakivi ja mis areneb tulevikus praegu ettenägematul viisil ja kujul ning millele saab praegu ainult sillutada teed.
The Union must provide for a creative and innovative environment that is the cornerstone for the development of technology which will develop in the future in ways and by means we cannot foresee at this point, but must pave the way for.
Tunnistades avaliku sektori sekkumise vajadust vähemarendatud piirkondade hõlvamise suurendamiseks, tuleks austada paremaid regulatsiooni põhimõtteid ja konkurentsiõigust.
While acknowledging the need for public intervention to increase coverage in under-served areas, it should respect better regulation principles and competition law.
Avaliku sektori sekkumine võib täiendada küll erasektori investeeringuid, kuid see ei tohiks kunagi ennetada erasektori algatusi ning seeläbi konkurentsi moonutada.
Public intervention may complement private investment but should never pre-empt private sector initiatives and thereby distort competition.
Komisjoni 2003. aasta suunised tõukefondide rakendamise kriteeriumide ja meetodite kohta elektroonilise side toetamisel näitavad, kuidas luua tasakaalu avaliku sektori toetuse, piirkondliku arengu ja konkurentsitingimuste vahel.
The guidelines on criteria and modalities of use of structural funds for electronic communications published by the Commission in 2003 illustrate how to strike a balance between public support, regional development and competition requirements.
Euroopa Liidu poliitikad peavad toetama selles valdkonnas kiiremat uuendustegevust, muutes Euroopa kõige dünaamilisemaks turuks maailmas.
European Union policies must support a more rapid pace of innovation in this area, making Europe the most dynamic market in the world.
Euroopa Liidu rahastamine peab kõikide uute turule tulijate ning konkurentide jaoks põhinema võrdsetel tingimustel, mis on kõige tõhusam viis edu saavutamiseks.
Funding from the European Union must be based on the requirements of a level playing field, open to new entrants and all competitors, as the most efficient way to achieve success.
Selle eesmärk ei tohi olla turu eest töö ära tegemine, vaid sellistele investeeringutele kaasaaitamine, mida ilma selleta ei suudetaks teha, ning samuti Euroopat juhtpositsioonil hoidvale uuendustegevusele kaasaaitamine.
It must not aim to do what the market can do but contribute to the investment that otherwise would not be made and to the innovations that will keep Europe in the lead.
Euroopa ühishuvi on kõikide lairibaühendustega varustamine.
It is of a common European interest to have everyone connected to broadband.
Iga üksiku kasutaja võrguga ühendumise hind sõltub teiste võrguga ühendunud kasutajate koguarvust.
The value that the net has for each of its users depends on the number of other people connected.
See määrab võimaliku pakutavate teenuste, teadmiste ja alternatiivide hulga.
This determines the amount of service, knowledge and alternatives that can be provided for.
Kui ELis on kõigil lairibaühendusele juurdepääsu võimalus, iseloomustab siseturgu vahetu suhtlus ja piiriülene integratsioon ning samuti elukohast sõltumatud võimalused kõikidele.
When everyone in the EU has the opportunity to have access to broadband, the internal market will be characterized by immediate communications and cross-border integration, as well as opportunities for everyone, regardless of where he or she might live.
Siseturg koos kõikidele kodanikele juurdepääsetava lairibaühendusega võimaldab 500 miljonil inimesel pääseda juurde ja kasutada selliseid teenuseid nagu e-õpe, e-tervishoid, e-valitsus ja e-kaubandus.
The internal market, in combination with broadband access for all citizens, provides a base of 500 million people accessing and making use of services such as e-learning, e-health, e-governance and e-trade.
Teenuste ja teadmiste lähenemine ning levitamine võib muuta reaalseks Euroopa maailma juhtivaks teadmistel põhinevaks majandusruumiks muutmise eesmärgi.
It is the convergence and distribution of services and knowledge that can turn the goal of making Europe a leading knowledge-based economy in the world into a reality.
See on võimalus, mida ei tohi rikkuda rahastamise ning poliitikatega, mis kalduvad uuendustegevuse, edendamise ja arengu asemel toetama iganenud struktuure.
That is an opportunity that must not be distorted by funding and policies that tend to support over-aged structures instead of innovation, advancement and development.
Euroopa lairibaühenduse poliitika väljatöötamise kohta
on Building a European Policy on Broadband
Rõhutab tehnoloogia neutraalsuse olulisust spektri eraldamisel; tuletab meelde, et komisjoni kavandatud spektripoliitika on aktiivsem
Underlines the importance of technology-neutrality in spectrum allocation; recalls that the Commission has envisaged a more active spectrum policy
6. märgib, et ühenduse strateegilistes suunistes majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta aastateks 2007–2013 on prioriteediks IKT infrastruktuuri kättesaadavuse tagamine, kui turg ei suuda nõutud teenuseid mõistliku hinnaga ja piisavas koguses pakkuda;
Notes that the Community strategic guidelines for economic, social and territorial cohesion for 2007-2013 make it a priority to ensure the availability of ICT infrastructure where the market is unable to provide it at a reasonable cost and in sufficient quantity to accommodate the services required;
9. märgib, et digitaalse lõhe ületamiseks tuleb edendada alusstruktuuri, näiteks arvuti kasutamise võimalusi kodudes ja avalikes asutustes; nõuab avalike kohtade varustamist tasuta juurdepääsuga multimeediavahenditega, et kodanikel oleks võimalus osaleda ühisõppe töötubades;
Notes that in bridging the digital divide, a basic structure, such as the availability of computers in households and in public institutions, must be promoted; calls for the funding of public areas with multimedia facilities where citizens are able to attend collective learning workshops with free access to the use of equipment;
12. julgustab liikmesriike lairiba teenusega kaetuse täpsemaks määratlemiseks lairiba infrastruktuuri kaardistama.
Encourages Member States to produce broadband infrastructure mapping in order to more accurately indicate the coverage of broadband service.
Euroopa lairibaühenduse poliitika väljatöötamine
Building a European Policy on Broadband
A. arvestades, et üks Lissaboni strateegia eesmärke on, et kõik elanikkonnakihid, sealhulgas hariduse, vanuse, soo, rahvusliku või sotsiaalse päritolu tõttu ebavõrdses olukorras olevad isikud, puuetega inimesed ning ebasoodsaimates piirkondades ja äärealadel elavad isikud saaksid kasutada infoühiskonna eeliseid;
A. whereas one of the objectives of the Lisbon Strategy is that every section of the population should be able to benefit from the advantages of the information society, including those disadvantaged on the grounds of education, age, gender, ethnicity, social origin, disability, and those living in the least-favoured and remote areas,
2. kutsub üles käesoleva programmitöö lõpuks 2013. aastal tegema lairibaühenduse kõigile ELi kodanikele kättesaadavaks samasuguse üldlevinud teenusena nagu lauatelefon;
Calls for broadband connections to be made available to all EU citizens as a universal service in the same way as landline phone connections by the end of the current programming period in 2013;
6. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eelistama valitsusasutuste, haridussektori ja VKEde arvutipõhiseks muutmisel (nt infoühiskonna teenuste pakkujad, peaserverid) lairiba Interneti-ühendusel põhinevaid lahendusi ja tehnoloogiaid;
Calls on the Commission and Member States to give preference to broadband Internet solutions and technologies in the computerisation of government departments, the education sector and SMEs (e.g. application service providers, terminal servers);
13. kutsub liikmesriike üles korraldama lairibateenuste ja/või raadiosageduste pakkumismenetlusi sellisel viisil, et ka maapiirkonnad ja äärealad saaksid juurdepääsu nii kiiresti kui võimalik; kutsub kõnealuses kontekstis üles andma sideteenuseid pakkuvatele VKEdele reaalseid konkureerimisvõimalusi;
Calls on the Member States to arrange the tendering procedures for broadband services and/or radio frequencies in such a way that rural areas and peripheral regions are also given access as rapidly as possible; in this connection, calls for SMEs offering communications services to be given a realistic chance to compete;
20. nõuab individuaalse vahendusteenuse pakkumist ka kõige ebasoodsamas olukorras ning info- ja sidetehnoloogiast eemale jäävale üldsusele, nagu näiteks eakad ja puuetega inimesed, et infoühiskond muutuks tõeliseks osalusühiskonnaks;
Calls for an individual mediation service also to be offered to the most disadvantaged members of the public remotest from ICT such as the elderly and people with disabilities, so that the Information Society can become a genuinely inclusive society;
22. rõhutab infoühiskonna edendamise heade tavade vahetamise kasulikkust, erinevatest allikatest rahastamise saamise näidiskavade koostamise tähtsust ning avaliku ja erasektori partnerlust infoühiskonnaga seotud algatuste hõlbustamisel, eriti maapiirkondades ja maakohalaadsetes piirkondades;
Emphasises the usefulness of exchanging best practice about the promotion of the information society and of setting up model projects concerning the obtention of funding from various sources and the use of PPP arrangements to facilitate information society initiatives, particularly in rural and semi-rural areas.
Euroopa lairibaühenduse poliitika väljatöötamine
Building a European policy on broadband
A. arvestades, et lairibateenuste tõhus arendamine on olulise tähtsusega majanduse kasvu ja teadmistel ning teabel põhineva Euroopa ühiskonna loomiseks ning arvestades, et sellised teenused peavad olema kõigile kergesti kättesaadavad;
A. whereas an effective development of broadband services is crucial to economic growth and to the creation of a knowledge and information-based European society, and whereas such services must be easily accessible to everyone,
B. arvestades, et kuigi lairibateenused arenevad kogu Euroopas väga kiiresti, on juurdepääs lairibavõrkudele kõrvalistes ja maapiirkondades seni vastuvõetamatult piiratud;
B. whereas, although broadband services are developing very fast throughout Europe, access to broadband networks is still unacceptably limited in more remote and rural areas,
2. rõhutab, et innovaatilise tehnoloogia arengut tuleb julgustada kõigil tasanditel ja tuleb tõsiselt pingutada, et edendada turule juurdepääsu ning säilitada seal ausat konkurentsi;
Stresses that the development of innovative technologies is to be encouraged at all levels, and that a serious effort is needed to promote access to the market and to maintain fair competition therein;
4. nõuab tungivalt, et komisjon annaks täpsemaid suuniseid olukordadeks, kus lairibateenused käivitatakse tõukefondide abiga ja kus osaliselt juba osutatakse selliseid teenuseid;
Urges the Commission to provide more precise guidelines to cover situations where broadband services are deployed with the aid of structural funds and where a partial supply of such services already exists;
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the Visa Information System (VIS) and the exchange of data between Member States on short stay-visas
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the Visa Information System (VIS) and the exchange of data between Member States on short stay-visas
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2004)0835 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2004)0835 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 62 punkti 2 alapunkti b alapunkti ii ja artiklit 66, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0004/2005 );
– having regard to Article 251(2) and Articles 62 point (2) (b) (ii) and 66 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0004/2005 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6‑0194/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0194/2007 ),
Muudetud tekst on paksus kaldkirjas, väljajätmised on märgitud sümboliga ▌.
Bold and italics marks new or replacement text while deleted text is marked with the symbol ▌.
mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta
concerning the Visa Information System (VIS) and the exchange of data between Member States on short stay-visas
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 punkti 2 alapunkti b alapunkti ii ning artiklit 66,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 62 (2)(b)(ii) and Article 66 thereof,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut ▌,
Having regard to the proposal from the Commission ▌,
toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele ▌,
Acting in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty▌,