natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seda kasvu on toetanud abi haridusele, IKT parem ja laialdasem kasutus ning otseste välisinvesteeringute suur sissevool.
This increase has been supported by assistance for education, better and wider use of ICT and high inflow of foreign direct investment.
Samal ajal on piirkondade haridusstandardite vahel ikka veel suuri erinevusi.
At the same time, there are still major disparities in educational standards between regions.
Kooli lõpetanute osatähtsus on eesmärgi 2 piirkondades peaaegu 9% suurem kui lähenemiseesmärgi piirkondades.
The proportion of graduates is almost 9% higher in the Objective 2 regions than in the convergence regions.
Samuti on osalemine elukestvas õppes oluliselt vähesem lähenemiseesmärgi piirkondades, kus osalusmäär on kaks korda väiksem kui eesmärgi 2 piirkondades.
Also, participation in lifelong learning lags behind significantly in the convergence regions, where the proportion is half that in the Objective 2 regions.
Finants- ja majanduskriis toob esile Euroopa lähenemiseesmärgi alade nõrkused ja Euroopa piirkondade struktuuriliselt halvema olukorra, eelkõige seoses konkurentsivõime ja tööhõivega.
The financial and economic crisis highlights the weaknesses of the European convergence areas and the structural disadvantages, particularly as regards competitiveness and employment, of the European regions.
Komisjoni uusimate prognooside kohaselt (2009–2011) püsib olukord tööturul ebasoodne ning töötuse määr jõuab ELis eeldatavasti 10,25%-ni, kusjuures töökohti kadus 2009. aastal 2,25% ja 2010. aastal kaob 1,25%.
Based on the latest Commission forecasts (2009-2011), the situation in the labour market will remain unfavourable and the unemployment rate is expected to reach 10.25% in the EU, with the loss of 2.25% of jobs for 2009 and 1.25% for 2010.
Praegusel perioodil on majanduse peamisi sektoreid mõjutaval kriisil ka järgmised tagajärjed: a) kogu ELi tööstusmaastikul uute tellimuste hulga suurenemine ja usk paranemisse, mis toob kaasa tööstustoodangu stabiliseerumise, kuid ilma järsu taastumiseta, st tootmismäär on 20% väiksem kui 2008. aasta alguses (vt IV lisa), b) jätkuvalt väheneb tootmissektori tegevuste hulk ning c) VKEde juurdepääs mikrolaenudele/-rahastamisele on jätkuvalt keeruline.
The crisis, with its impact in the key sectors of the economy, has the following consequences in the current period also: (a) an increase in new orders and confidence and an improvement in the EU industrial picture, leading to stabilisation of industrial production but without a dramatic recovery, i.e. at a rate 20% lower than at the start of 2008 (see Annex IV), (b) continued decline in activities in the manufacturing sector, and (c) continued difficulty for SMEs in accessing micro-credit/financing.
Paljude liikmesriikide peamised finantsprobleemid (suur riigivõlg, suur eelarvedefitsiit) mõjuvad samuti takistavalt ning piiravad eesmärgiga 2 seotud programmide riikliku kaasfinantseerimise osakaalu.
The major financial problems of many Member States (high public debt, high budget deficit) are also an inhibiting factor and a constraint on the contribution of national co-financing to programmes relating to Objective 2.
Kahjuks ei ole selles etapis piisavalt kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid koguandmeid finants- ja majanduskriisi lühi- ja pikaajalise mõju kohta ELi piirkondadele ning kõige olulisemate majanduslike ja sotsiaalsete näitajate kujunemisele.
Unfortunately, at this stage there is a lack of aggregated qualitative and quantitative data on the short-term and long-term impact of the financial and economic crisis in the EU regions and the shaping of the most significant economic and social indicators.
Raportöör on seisukohal, et komisjon peaks esitama eriaruande/-uuringu finants- ja majanduskriisi tagajärgede kohta ELi piirkondadele, eelkõige eesmärgi 2 piirkondadele, arvestades selle eriti negatiivset mõju tööhõivele ja konkurentsivõimele.
The rapporteur takes the view that the Commission should present a special report/study on the consequences of the financial and economic crisis in the EU regions, in particular the Objective 2 regions, given its particularly negative impact on employment and competitiveness.
Regionaalpoliitika panus võitlusse majanduskriisiga eesmärgi 2 raamistikus
Contribution of regional policy to fighting the economic crisis within the framework of Objective 2
Alates oktoobrist 2008 tegi komisjon ettepaneku võtta kasutusele rida meetmeid 2007.–2013. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiremaks rakendamiseks, et mobiliseerida kõik selle ressursid ja vahendid ning pakkuda viivituseta ja tõhusat toetust taastumispingutustele nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil.
From October 2008 the Commission proposed a series of measures aimed at speeding up implementation of programmes under the cohesion policy 2007-2013, in order to mobilise all its resources and means to provide immediate and effective support for recovery efforts at national and regional level.
Ühtekuuluvuspoliitika raames on umbes 55 miljardit eurot ette nähtud (2007–2013) ettevõtete toetamiseks, millest enamik puudutab innovatsiooni tugevdamist VKEdes.
Under the cohesion policy around EUR 55 billion are earmarked (between 2007 and 2013) to support undertakings, most of which concerns strengthening innovation by SMEs.
Paljud kavandatavatest tegevustest vastavad otsesematele vajadustele leevendada praegust majanduslikku olukorda ja keskenduda eelkõige reaalmajanduses ettevõtete ees seisvatele suurtele katsumustele, kuid sekkumise raames väljapakutud, ettevõtteid soosivad meetmed keskenduvad struktuuriliste probleemide pikaajalistele tulemustele ja mitte nn tulekahjude kustutamisele majanduslikuks püsimajäämiseks, mis on riigiabipoliitikaga kokkusobimatu.
Many of the programmed activities match more immediate needs to deal with the current economic situation and focus, in particular, on significant challenges faced by undertakings in the real economy, but the proposed measures under interventions in favour of undertakings are targeted at long-term results from tackling structural problems and not at fire-fighting interventions for economic survival, which are potentially incompatible with State aid policies.
On väga julgustav, et EL 2020 strateegia prioriteetides rõhutatakse vajadust võtta kasutusele uued kasvuallikad, mis tagavad samal ajal ELi sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning territoriaalset ühtekuuluvust tugevdava reguleeriva raamistiku täiendamise.
It is particularly encouraging that the key priorities of the EU 2020 strategy stress the need to exploit new sources of growth that will simultaneously ensure social and territorial cohesion of the EU and improvement of the regulatory framework for strengthening territorial cohesion.
Väärib märkimist, et territoriaalne ühtekuuluvus annab lisandväärtust eri alade konkurentsivõime arendamisele ja paremate ettevõtlustingimuste edendamisele, VKEde kasvule ja nende suhteliste eeliste kasutamisele.
It is worth noting that territorial cohesion gives added value to developing the competitiveness of the various areas and promoting better conditions for entrepreneurship, growth of SMEs and exploitation of their comparative advantages.
Täpsemalt ja vahetumalt on 2010. aastal säästvaks arenguks ette nähtud 64,3 miljardist eurost mõeldud ühtekuuluvusele 49,4 miljardit eurot (2% rohkem kui 2009. aastal) ja konkurentsivõimele 14,9 miljardit eurot (7,9% rohkem kui 2009. aastal) – (vt V lisa).
More specifically and immediately, for 2010, of the EUR 64.3 billion earmarked for sustainable growth, EUR 49.4 billion concern cohesion (an increase of 2% on 2009) and 14.9 billion euros concern competitiveness (an increase of 7.9% on 2009) - (see Annexe V).
Üks eesmärk muude seas VKEde (väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete) konkurentsivõime tugevdamise taustal on luua 2013. aastaks 400 000 töökohta (vt VI lisa).
One goal, among others, in the context of strengthening the competitiveness of SMEs (small and medium-sized enterprises) is to create 400 000 jobs by 2013 (see Annexe VI).
Samal ajal tuleb komisjoni strateegiat investeeringute kiirendamiseks ja ühtekuuluvuspoliitika programmide lihtsustamiseks tugevdada liikmesriikidele antavate soovituste ning õigusloomealaste ja õigusloomeväliste meetmete abil.
At the same time, the Commission’s strategy for accelerating investment and simplifying cohesion policy programmes must be strengthened through recommendations to the Member States and legislative or non-legislative measures.
Raportöör nõustub, et prioriteetseks tuleks pidada kolme telge: a) ühtekuuluvusprogrammide suuremat paindlikkust, b) piirkondadele edumaa andmist ja c) nutikaid investeeringud ühtekuuluvusprogrammidesse.
The rapporteur agrees with the priority that should be given to the three axes: (a) greater flexibility for cohesion programmes, (b) giving regions a head start in every way, and (c) smart investment under the cohesion programmes.
Algne, liikmesriikide 2009. aasta riiklikel strateegiaaruannetel põhinev hinnang näitab, et liikmesriigid kasutasid komisjoni soovitatud ühtekuuluvuspoliitikat hõlbustavaid instrumente, vahendeid ja meetodeid kriisiga võitlemiseks veidi teistmoodi, näiteks 100% rahastamise kasutamine, muudatused strateegilistes suunistes ja telgedes ning tegevusprogrammide rahastamine ja rakendusmenetluste lihtsustamise vastuses.
An initial assessment based on the National Strategic Reports for 2009 indicates that the Member States made rather different uses of the instruments, means and methods for facilitating cohesion policy proposed by the Commission to combat the crisis and increase actual expenditure, as regards, for example, the use of 100% financing, the response to the changes to the strategic guidelines and the axes and financing for the operational programmes and the response to the simplification of implementing procedures).
Raportöör usub, et sellest tuleks teha kasulikke ja usaldusväärseid järeldusi.
The rapporteur believes that useful and reliable conclusions should be drawn from this.
Ta usub, et kuna regionaalpoliitika on ühenduse poliitika, mis ei tegele leekide summutamise, vaid pikaajalise planeerimisega, on eriti oluline, et paindlik strateegiline lähenemine jätkuks, tagades samal ajal siiski piisava kontrolli vigade ja pettuste vältimiseks.
She believes that, while regional policy is a Community policy not for damping down the flames but for long-term planning, it is particularly important that this strategic approach of ‘flexibility’ continues, while, at the same time, still ensuring the necessary checking to prevent errors and instances of fraud.
Näiteks annab komisjoni 2000.–2006. aasta tegevuskavade abikõlbliku perioodi pikendamise või haldusnõudmiste ja -menetluste ning finantsjuhtimise lihtsustamise poliitika otsustava panuse kõigi ühtekuuluvuspoliitika vahendite maksimaalse kasutuselevõtu võimaldamisse.
For example, Commission policy on extending the eligibility period under the operational programmes 2000-2006 or on simplifying the administrative requirements and procedures and the financial management of the programmes appears to make a decisive contribution to enabling maximum take-up of all cohesion policy means.
Samal ajal tuleb märkida, et ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programmide eelrahastamise poliitika mõjus leevendavalt, kuivõrd see tõi 2009. aastal endaga kaasa 6,25 miljardi euro kohese likviidsuse iga liikmesriigi jaoks kokkulepitud rahastamispakettide raames investeerimiseks.
At the same time, it should be pointed out that the policy of ‘pre-financing’ for programmes under the cohesion policy 2007-2013 had a palliative effect, since it resulted in immediate liquidity of EUE 6.25 billion for investment in 2009, within the framework of the financing packages agreed with the Member States.
Lahendamaks programmide riikliku kaasrahastamise vähenemisest tekkinud probleemi, mis mõjutab ka eesmärki 2, kuna paljudel liikmesriikidel on tekkinud suured rahaprobleemid, tuleb toetada komisjoni 100% kompensatsiooni poliitikat, kui liikmesriik esitab vastava taotluse, isegi kui mõned neist ei ole sellele võimalusele positiivselt vastanud, kartes peamiselt, et nad ei suuda vastata tulevikus teiste projektide 0% rahastamisele, et saavutada nõutav raamatupidamislik võrdsustamine ja tasakaalustamine.
Also, in order to deal with the problem of the reduction in the contribution of national co-financing to programmes, also concerning Objective 2, due to the major financial problems of many Member States, the Commission policy of ‘100% compensation’ following a request by Member States must be supported, even if some of them have not responded positively to that option, mainly fearing that they will not be able to respond, in future, to 0% financing of other projects in order to achieve the required accounting equalisation and balancing.
Raportöör toetab regioonide puhul suurprojektide abipoliitikat (rahastamist 50 miljoni ja enama euro ulatuses), mida komisjon alustas 2009. aastal, ja nõuab edasist suurendamist üle 25% JASPERSi (Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions) kaudu pakutavast rahastamisest, et suurprojekte ette valmistada ja väga kiiresti rakendada ning kiirendada väljamaksete tegemist liikmesriikidele, eelkõige eesmärgi 2 programmide puhul.
The rapporteur supports the aid policy for large projects for the regions (financing of EUR 50 million and above) introduced by the Commission in 2009, and calls for an increase beyond 25% in the financing provided through JASPERS (Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions) with a view to preparation and very rapid implementation of large projects and speeding-up of payments to the Member States, particularly as regards programmes under Objective 2.
Toetada tuleb ka rakenduseeskirjades kavandatavaid muudatusi struktuurifondide paindlikkuse tugevdamiseks ja nende kohandamiseks erandlike majandustingimustega.
Support must also be given to the proposed changes in the implementing rules, which seek to strengthen the flexibility of the Structural Funds and adapt them to meet the needs of the exceptional economic circumstances.
Kokkuvõttes usub raportöör, et ühtekuuluvuspoliitika on äärmiselt oluline ning seda on vaja kõigis valdkondades jätkata ja tugevdada.
In conclusion, the rapporteur believes in the fundamental importance of cohesion policy and the need to continue and strengthen it in all areas.
Ta usub, et eesmärgi 2 aladele ja asjaomastele programmidele tuleb pöörata erilist tähelepanu, kuivõrd need on olulised alade suhteliste eeliste ja võimaluste esiletoomisel ning laiemalt nende majanduskasvu ja tööhõive antava panuse suurendamisse.
She believes in the need for particular attention to be given to Objective 2 areas and to the relevant programmes because of their importance for bringing out the areas’ comparative advantages and opportunities and, more broadly, their contribution to growth and employment.
Samuti usub ta, et selle eesmärgi saavutamiseks on vaja mobiliseerida ja kooskõlastada kõik vahendid ja instrumendid.
She also believes in the need to mobilise and coordinate all means and instruments for achieving this goal.
Annex II
Annex II
Annex IV
Annex IV
Annex V
Annex V
Annex VI
Annex VI
Kalandus- ja vesiviljelustoodete ELi importimise kord ühise kalanduspoliitika reformi silmas pidades
on the arrangements for importing fishery and aquaculture products into the EU with a view to the future reform of the CFP
Raportöör: Alain Cadec
Rapporteur: Alain Cadec
rahvusvahelise kaubanduse komisjonI ARVAMUS.........................................16
OPINION OF THE COMMITTEE ON INTERNATIONAL TRADE......................................17
kalandus- ja vesiviljelustoodete ELi importimise korra kohta ühise kalanduspoliitika reformi silmas pidades
on the arrangements for importing fishery and aquaculture products into the EU with a view to the future reform of the CFP
– võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkulepet (New Yorgi kokkulepe), mis allkirjastati 4. augustil 1995. aastal;
– having regard to the Agreement for the Implementation of the Provisions of the United Nations Convention on the Law of the Sea of 10 December 1982 relating to the Conservation and Management of Straddling Fish Stocks and Highly Migratory Fish Stocks (the ‘New York Agreement’), signed on 4 August 1995,
– võttes arvesse 26. augustist 4. septembrini 2002 Johannesburgis toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel tehtud avaldust;
– having regard to the final declaration issued at the World Summit on Sustainable Development held in Johannesburg from 26 August to 4 September 2002,
ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 271. ;
OJ C 323 E, 18.12.2008, p.271. ,
– võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks
– having regard to Council Regulation (EC) No 1005/2008 of 29 September 2008 establishing a Community system to prevent, deter and eliminate illegal, unreported and unregulated fishing
– võttes arvesse oma 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva rohelise raamatu kohta
– having regard to its resolution of 25 February 2010 on the Green Paper on the reform of the Common Fisheries Policy
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0039 . ;
Texts adopted of that date, P6_TA(2010)0039 . ,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Vesiviljeluse säästva tuleviku rajamine – uus hoog Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale” ( KOM(2009)0162 );
– having regard to the Commission communication entitled ‘Building a sustainable future for aquaculture – A new impetus for the Strategy for the Sustainable Development of European Aquaculture’ ( COM(2009)0162 ),
– võttes arvesse 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegia hoogustamise kohta
– having regard to its resolution of 17 June 2010 on a new impetus for the Strategy for the Sustainable Development of European Aquaculture
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2010)0243 . ;
Texts adopted of that date, P6_TA(2010)0243 . ,
– võttes arvesse 15. aprilli 1994. aasta Marrakechi lepingut, millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon;
– having regard to the Marrakesh Agreement Establishing the World Trade Organization (WTO), signed on 15 April 1994,
– võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu Dohas 14. novembril 2001. aastal;
– having regard to the WTO ministerial declaration adopted in Doha on 14 November 2001,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas” ( KOM(2006)0567 );
– having regard to the Commission communication entitled ‘Global Europe: competing in the world’ ( COM(2006)0567 ),
– võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel
– having regard to its resolution of 7 May 2009 on Parliament’s new role and responsibilities in implementing the Treaty of Lisbon
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut;
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust ( A7-0207/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries and the opinion of the Committee on International Trade ( A7-0207/2010 ),
A. arvestades kalandus- ja vesiviljelussektori strateegilist tähtsust elanikkonna varustamise ning eri liikmesriikide ja kogu Euroopa Liidu tasakaalustatud toitumise seisukohast ning nende sektorite olulist panust rannikuäärsete kogukondade sotsiaal-majanduslikku heaolusse, kohalikku arengusse, tööhõivesse ning kultuuritraditsioonide säilitamisse;
A. having regard to the strategic importance of the fisheries and aquaculture sector for supplying the population and for the food balance of both the Member States and the EU as a whole, as well as its considerable contribution to the social and economic wellbeing of coastal communities, local development, employment and the preservation of cultural traditions,
B. arvestades, et kala on loodusressurss, mis nõuetekohase majandamise korral taastub ning annab toitu ja tööd inimestele ELis ja kogu maailmas, ning et seda ressurssi tuleb säilitada, et vältida kalavarude vähenemist ja sellest tulenevaid raskusi rannikualade elanikkonnale ELis ja mujal; arvestades, et sellega seoses tuleb tugevdada kalavarude tulemuslikku majandamist, arvestades rahvusvahelise kaubanduse mõõdet ja selle mõju maailma kalavarudele;
B. whereas fish is a natural resource that, under proper management, can be renewable and provide both food and jobs within the EU and around the world, and needs to be sustained in order to avoid depletion of fish stocks and subsequent hardship in coastal communities in the EU and abroad; whereas, in this respect, there is a need to strengthen effective fisheries management, including the dimension and impact of international trade on fish resources worldwide,
C. arvestades ühise kalanduspoliitika põhjalikku reformi, mille Euroopa Komisjon algatas 22. aprillil 2009. aastal rohelise raamatu vastuvõtmisega, et vaadata läbi suurem osa kõnealusest poliitikast;
C. in the light of the ambitious reform of the Common Fisheries Policy launched by the Commission with the adoption of the Green Paper of 22 April 2009 with a view to reviewing most aspects of that policy,
D. arvestades ka Euroopa vesiviljeluse säästva arengu uut strateegiat, mille Euroopa Komisjon avaldas oma 8. aprilli 2009. aasta teatises (KOM (2009)0162);
D. also in the light of the new Strategy for the Sustainable Development of European Aquaculture set out by the Commission in its communication of 8 April 2009 ( COM(2009)0162 ),
E. arvestades 2002. aastal Johannesburgis toimunud maailma säästva arengu tippkohtumisel kalanduse majandamiseks seatud konkreetseid eesmärke, sealhulgas eesmärki viia kalavarude kasutamine aastaks 2015 maksimaalse jätkusuutliku saagikuse vastavale tasemele;
E. having regard to the specific objectives set for fisheries management at the World Sustainable Development Summit held in Johannesburg in 2002, among them that of, by 2015, bringing down the exploitation of fish stocks to a level compatible with maximum sustainable yield (MSY),
F. arvestades, et ELi kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmismaht on viimase kümne aasta jooksul langenud ligikaudu 30%;
F. whereas EU fishery and aquaculture production has dropped by about 30% over the last 10 years,
G. arvestades, et selline langus tuleneb ühelt poolt kalavarude vähenemisest ELi vetes ja teiselt poolt põhjendatult võetud meetmetest, mille eesmärk on piirata püüki ja tagada kalavarude säästev majandamine ühise kalanduspoliitika raames nii ELi vetes kui ka mujal, kus kalandusalastest partnerluslepingutest lähtuvalt ELi kalapüüki teostatakse;
G. whereas this drop is a result of both declining fish stocks in EU waters and the measures (rightly) put in place to limit fishing and ensure sustainable management of fish stocks under the CFP, both within and outside EU waters, notably where EU fisheries are conducted by virtue of fisheries partnership agreements,
H. arvestades, et ELi püügimaht moodustab vähem kui 6% maailma püügimahust;
H. whereas EU fisheries represent less than 6% of world catches,
I. arvestades, et kuigi ühise kalanduspoliitika reformi käsitlevas rohelises raamatus esitatava pikaajalise perspektiivi kohaselt võib püügi vähenemise tendents pöörduda, võib see lühemas ja keskmises perspektiivis siiski süveneda varude taastumiseks kavandatavate radikaalsete meetmete tõttu (nt laevastike püügivõimsuse vähendamine, rangemad majandamise meetmed ja tõhusam kontrollimine);
I. whereas, although the Green Paper on the reform of the CFP suggests that it may be possible to reverse the trend towards declining catches in the long term, the drastic measures envisaged to promote the regeneration of stocks (such as reduced fleet capacity, more stringent management measures and closer monitoring) will inevitably exacerbate the problem in the short and medium term,