natgillin/translations-raw huggingface dataset:
N. arvestades, et VKEd, eeskätt väikesed ja mikroettevõtted ning käsitöö- ja kaubandusettevõtted on määravaks teguriks majandustegevuse säilitamiseks linnastutes ning on ühtlasi linnakvartalite tasakaalu allikaks ning et transpordi, kaubandustegevuse, kinnisvaraga seotud õigusaktide ja eluasemete kallinemisega seotud linnastumisstrateegiad, või vastupidi, tasakaalustatud strateegiate puudumine nendes valdkondades on tihtipeale toonud kaasa majandustegevuse kadumise ja isikutele pakutavate teenuste vähenemise;
N. whereas SMEs, and in particular small and micro enterprises, craftsmen and traders, are vital to maintaining activity in urban centres and maintaining a balance in city districts, and whereas urban policies on transport, business activities, property transaction and the increasing cost of housing, or conversely a lack of balanced policy-making in these areas, have often led to both the disappearance of economic activities and personal service occupations becoming increasingly rare,
1. rõhutab linnade säästva arengu ja linnapiirkondade panuse tähtsust piirkondlikus arengus ja kutsub komisjoni üles regulaarselt hindama, mõõtma, võrdlema ja arutama ELi poliitika mõju linnapiirkondade majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale, eeskätt seoses haridus- ja kultuuriküsimustega, ning tervishoiuga seotud aspektidele ja transpordi-, keskkonna- ja julgeolekuolukorrale;
Stresses the importance of sustainable urban development and the contribution of urban areas to regional development and calls on the Commission regularly to evaluate, measure, benchmark and discuss the impact of EU policies on the economic, and social situation, particularly issues relating to education and culture, and the health, transport, environmental and security situation in urban areas;
4. väljendab arvamust, et oleks kohatu ja isegi problemaatiline võtta vastu ühine „linnapiirkondade” ja üldisemalt „linna” määratlus, sest oleks keeruline hõlmata ühe korraga liikmesriikide ja piirkondade erinevaid olukordi ning asub seega seisukohale, et kõik kohustuslikud linnapiirkondade määratlused ja määramised tuleks jätta liikmesriikide otsustada, lähtudes subsidiaarsuspõhimõttest, tuginedes Euroopa ühistele näitajatele;
Expresses the view that it would be inappropriate and even problematic to adopt a common definition of "urban areas" and of the term "urban" in general as it is difficult to bring under the same umbrella the diversity of situations in Member States and regions and hence takes the view that any obligatory definition and designation of urban areas should be left to Member States in accordance with the principle of subsidiarity based on European common indicators;
6. leiab, et selles kontekstis ja võttes arvesse asjaolu, et liikmesriikide eri põhiseaduslikud mehhanismid ei ole ilmselgelt oma loomult kooskõlas ühtlustatud metoodikaga, ja vaatamata eri haldustasemete tõhususele peaksid liikmesriigid vajaduse korral avaliku konsulteerimise teel kindlaks määrama kavandatava linnaarengu mõõtme ulatuse, et tõhustada riigisisest ühtlustamist ja edendada suhtlemist komisjoniga;
Considers, in this context, and given that it is evident that the various constitutional arrangements of the Member States are not, by their very nature, compatible with a harmonising approach, despite the efficiency of the various levels of governance, that it would be useful for Member States to define, through a process of public consultation, on a case-by-case basis, the urban dimension, as they perceive it, in order to strengthen internal harmonisation and improve interaction with the Commission;
11. arvab, ainult siis, kui säästvale linnaarengule antakse piisavalt ressursse, oleks see tõhus vahend linnade integreeritud arengukavade koostamisel ning seega soovitab, et olemasolevad ressursid koondatakse konkreetsetele meetmetele; teeb ettepaneku kehtestada teatav struktuurifondi kulu miinimumtase linnapiirkonna elaniku kohta programmiperioodi jooksul, tagades, et selle eraldamine ei kujuta endast piirkonna jaoks ebareaalset koormust;
Believes that only if sufficient resources are available for sustainable urban development will it be efficient to draw up integrated urban development plans and consequently recommends that available resources be concentrated on specific actions; proposes a minimum level of structural fund expenditure, which must be determined, per inhabitant of the urban area, per programming period, in such a way that setting aside that amount will not constitute an unrealistic burden for the regions;
14. toetab JESSICA põhimõtet ja selle potentsiaali majanduskasvu seisukohast linnapiirkondades ning on arvamusel, et järgmisel programmiperioodil tuleks uurida regionaalpoliitika teatavate valdkondade eeliseid, mille aluseks on suuremal määral finantskorraldusvahendid nagu käibefondid, mis pakuvad krediiti, mitte üksnes toetusi nagu praegu;
Supports the idea of the principle of revolving JESSICA funds and its potential for economic growth in urban areas and also believes that in the next programming period, regional policy needs to take advantage of using, to a greater extent, the financial engineering mechanisms such as revolving funds, offering favourable credits, rather than relying solely on grants, as is the case at present;
16. rõhutab linnamõõtme rakendamise ja haldusega seotud aspekte ning nõuab uusi jõupingutusi, et lihtsustada ühtekuuluvuspoliitika rakenduseeskirju ja vähendada üleüldiselt juhtimise, vahendite kontrolli ja üksikute projektidega seotud liigset bürokraatiat;
Highlights the implementation and administrative aspects of the urban dimension and calls for further efforts in order to simplify the implementation rules of the cohesion policy and the overall reduction of excessive bureaucracy as regards the management and control of the funds and individual projects;
21. kutsub komisjoni üles täiustama ja korrapäraselt uuendama linnaauditit ning pakkuma samal ajal kõikidele liikmesriikidele teavet linna-ja maapiirkondade vahelise lõhe kohta, et saada olukorrast selge ülevaade ning tuvastada tasakaalustatud linna- ja maaelu arengu konkreetsed vajadused;
Calls on the Commission to further develop and regularly update the Urban Audit and at the same time provide information on the situation on the 'urban - rural divide' for all Member States in order to have a clear picture of the situation and to identify the specific needs for balanced urban and rural development;
Euroopa linnad ja nende olukord
European Cities and their Situation
Linnadel on Euroopa majanduse ja territooriumi kujundajatena etendada oluline roll.
Cities are crucial actors in the shaping of Europe’s economy and territory.
Linnaarengut puudutavad küsimused on nii uue territoriaalse ühtekuuluvuse alase eesmärgi kui ka Lissaboni ja Göteborgi strateegia keskmes.
Questions concerning urban development are at the heart of both the new territorial cohesion objective and the Lisbon and Gothenburg strategy.
Linnad on kogu Euroopas majanduskasvu mootoriteks.
Cities are the indisputable engines of economic growth across Europe.
Peaaegu kõigi Euroopa riikide linnad on teadmiste ja innovatsiooni esmased loojad – globaliseeruva maailmamajanduse keskpunktid.
In virtually all European countries, urban areas are the foremost producers of knowledge and innovation – the hubs of a globalising world economy.
Linnadesse ja linnapiirkondadesse on koondunud enamik töökohtadest, ettevõtetest ja kõrgkoolidest ELis.
Cities and urban areas are home to an overwhelming majority of jobs, businesses and higher education institutions in the Union.
Teisest küljest seisavad paljud linnad silmitsi tõsiste probleemide ja väljakutsetega.
On the other hand, many cities are confronted with severe problems and challenges.
Seetõttu on laialt levinud seisukoht, et linnad/linnapiirkonnad vajavad ühtekuuluvuspoliitika raames erilist tähelepanu, kuna ühelt poolt on linnad arengukeskused, teiselt poolt on linnades suur hulk majanduslikke, keskkonnaalaseid ja sotsiaalset laadi probleeme.
Hence it is widely considered that cities/ urban areas need special attention in the context of cohesion policy, because on the one hand they represent cores of development, but on the other hand they face a lot of problems of economic, environmental and social nature.
Euroopas on ligikaudu 5 000 linna, kus elanikea arv jääb 5 000 ja 50 000 vahele, ning ligikaudu 1 000 rohkem kui 50 000 elanikuga linna.
In Europe there are about 5.000 towns with populations between 5.000 and 50.000 inhabitants and almost 1.000 cities counting populations above 50.000.
Euroopa linnu iseloomustab territoriaalne mitmekesisus ja suurema keskuste arvuga areng, suhteliselt tihe linnade võrgustik, milles on vähe väga suuri linnu.
Europe can be characterized by territorial diversity and polycentric development, the relatively dense urban network contains few very large cities.
Euroopa Liidus elab vaid 7 % inimestest linnades, mille elanikkond on üle 5 miljoni, võrreldes Ameerika Ühendriikidega, kus vastav näitaja on 25 %.
In the European Union, only 7% of people live in cities of over 5 million as against 25% in the United States of America.
Euroopa Komisjon, roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta: territoriaalse mitmekesisuse muutmine Euroopa tugevaks küljeks, Brüssel, 2008.
Commission of the European Communities, Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength, Brussels, 2008.
Vastavalt Euroopa linnade olukorda käsitlevale aruandele
According to the State of European Cities Report
Euroopa linnade olukorda käsitlev aruanne: lisandväärtus Euroopa linnaauditile, 2007, http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf. kasvas kõige kiiremini elanikkond Hispaania linnades, kus elanikkonna arv mõnes linnapiirkonnas kasvas aastas 2 % või rohkem.
State of European Cities Report: Adding Value to the European Urban Audit, 2007 available at http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf the strongest urban population growth rates were recorded in Spain, where some urban areas saw average annual increases of 2 percent or more.
Ka Iirimaa, Soome ja Kreeka linnades kasvas elanike arv ELis jõudsalt.
Cities in Ireland, Finland, and Greece also experienced some of the highest population growth rates in the EU.
Vastupidiselt sellele toimus mitmetes Kesk-ja Ida-Euroopa linnapiirkondades üleüldine elanikkonna kahanemine.
In contrast, many urban areas in Central and Eastern Europe witnessed an overall population decline in the same time frame.
On tehtud mitmeid katseid kehtestada ühtne arusaam linnast, olemas on ÜRO
Many attempts have been made to establish a common understanding of ‘urban’, there are definitions by the UN
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492. ja ka üksikute riikide määratlused.
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 , and then again by individual countries.
Enamik neist, kui mitte kõik, põhinevad statistilisel teabel elanikkonna arvu ja tiheduse kohta.
Most if not all of these definitions are based on statistical information concerning population size and density.
Kuigi elanikkonna geograafilises paigutuses esinevad kahtlemata suured riikidevahelised erinevused, on Euroopa institutsioonid kuni tänaseni tuginenud lähenemisviisile, mille Eurostat
Whilst large differences undoubtedly exist in the geographical distribution of the population of one country or another the European Institutions have until now relied on the approach adopted by Eurostat
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF. oma Euroopa piirkondade ja linnade statistika võrdlevas ülevaates kasutusele võttis, mis määratleb neli ruumiliste üksuste taset, mille kohta kogutakse tähelepanekuid.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF in its European regional and Urban statistics Reference guide which identifies four levels of spatial unit for which observations are collected.
Need varieeruvad, hõlmates tasemeid, nagu kesklinn, laiem linnaala, kuni tuumiklinnani üheksa pealinna puhul, kus halduskeskuse kontseptsioon ei andnud võrreldavaid ruumilisi üksusi, ja lõpuks linna juurde kuuluvad alad.
These vary from the central or "core" city, through the larger urban zones (LUZ), the "Kernel" for nine capital cities where the concept of the administrative city did not yield comparative spatial units and finally subcity districts (SCD).
Kuigi Eurostati määratlust saab täielikult rakendada statistilistel eesmärkidel, pidades silmas olemasolevaid erinevusi ja erinevaid lähenemisi, tundub ühtekuuluvuspoliitika raames ühtse, selge määratluse väljatöötamine väga keeruline ja seetõttu tuleks määratlemise küsimus jätta subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt liikmesriikidele.
Although Eurostat definition is fully applicable for statistical purposes, keeping in mind the existing differences and various approaches it seems to be very difficult to establish a common, clear definition of ‘urban’ in the framework of cohesion policy and hence the definition issue should be left to Member states in accordance with the principle of subsidiarity.
Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu strateegia määratlemine nõuab, et linna mõiste ühtekuuluvuspoliitikas piirduks nende valdkondadega, mille kohta on olemas üksikasjalik andmekogum, kuna probleeme saab mõõta vaid selgete ja terviklike andmete alusel.
The drawing up of an economic, social and territorial development strategy requires the notion of urban in cohesion policy to be limited to those areas where there is a detailed data set available as it is only with clear and concise data the problems can be measured.
Linnapiirkondades tehtavate edusammude hindamiseks ja probleemide väljaselgitamiseks on seega vaja terviklikke statistilisi andmeid.
In order to measure the progress and identify the problems of urban areas it is then necessary to have detailed statistical data available.
Sellest tulenevalt on loodud Euroopa linnaaudit.
This has given rise to the very useful European Urban Audit.
Linnadimensioon ühtekuuluvuspoliitikas
Urban Dimension in Cohesion Policy
Ajalooliselt asetses linnadimensioon peamiste struktuurimeetmetega ühes reas.
Historically the urban dimension was standing alongside the main volume of structural operations.
Linnade pilootprojekte on olnud alates 1990ndatest.
Since the 1990 there have been Urban Pilot Projects.
Alates 1994. aastast on olnud ühenduse algatusprogramm URBAN, mis võimaldas kohaliku arengu integreeritud mudelite edendamist.
Since 1994, there was the URBAN Community initiative programme that allowed the promotion of integrated local development models.
Kuigi eelmisel programmiperioodil eraldati eri linnaalgatustele eraldi rahalised vahendid, ei ole see nii ajavahemikul 2007–2013.
Whereas during the previous programming period the various Urban initiatives were allocated specific funding, this is not the case during the 2007-2013 period.
Pärast struktuurifonde käsitlevate uute määruste vastuvõtmist on linnaarengu poliitika ühendatud ühtekuuluvuse ja piirkondliku konkurentsivõime ning tööhõive eesmärkidega, rõhutades sellega tähtsust, mida liit kõnealusele ühtekuuluvuspoliitika aspektile omistab.
Following the adoption of the new regulations governing the structural funds, urban development policy has been integrated (mainstreamed) into the cohesion and regional competitiveness and employment objectives thus underlining the importance the Union attaches to this aspect of cohesion policy.
Strateegiliste raamistike ja rakenduskavade koostamisel julgustati, kuid ei kohustatud, liikmesriike integreerima linnade säästvat arengut kui strateegilist prioriteeti.
Whilst drawing up the NSRFs and OPs, Member States were encouraged but not obliged, to integrate sustainable urban development as a strategic priority.
Arvestades linnade ja linnastute tähtsust Euroopa majanduselus, hävitaks selle tegemata jätmine kõik plaanid, mis neil võisid olla seoses dünaamilise osapoole rolliga liidu pingutustes oma eesmärke saavutada.
However, given the importance of cities and urban agglomerations in the European economic fabric, not to do so would largely defeat any plans they may have had to be a dynamic player in the Union's efforts to achieve its goals.
Käesolevad läbivaadatud määrused lubavad haldusasutustel linnaarenguks eraldatud rahaliste vahendite haldamisel luua palju erinevaid avalik-eraõiguslikke partnerlussuhteid.
The current revised regulations permit managing authorities to have recourse to a wide range of public/private partnerships in the management of funds earmarked for urban development.
Seega võivad struktuurifondid rahastada finantskorraldustegevusi nagu riskikapitali fondid, tagatisfondid või laenufondid.
Thus the structural funds may finance an operation of financial engineering such as venture capital funds, guarantee funds or loan funds.
Euroopa Komisjon ja EIB on välja töötanud kolm rahastamisvahendit, nimelt JEREMIE
The European Commission and the EIB have developed three financial instruments namely, JEREMIE
Hõlbustab rahastamise kättesaadavust alustavatele ettevõtetele, mikroettevõtete ja VKEde loomist. , JASPERS
Facilitates access to finance for business startups, the development of micro enterprises and SMEs , JASPERS
Toetab suuremahuliste projektide ettevalmistamist.
Supports the preparation of major projects AND JESSICA
JESSICA (Euroopa ühine toetus linnapiirkondade jätkusuutlikele investeeringutele) on linna arengu jaoks kõige huvipakkuvam.
JESSICA (The Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas ) represents the greatest interest for urban development.
Selle eesmärgiks on mõjutada olemasolevaid rahalisi vahendeid.
It is aimed at achieving a leverage effect with the financial resources available.
Tagasisaadud rahalised vahendid tuleb taasinvesteerida linna arengusse või tagastada haldusasutusele muude linnaprojektide tarbeks.
The recovered funds must be reinvested in urban development or reallocated to the managing authority for other urban projects.
Tegelikult on Jessica praegu veel varajases etapis.
In fact Jessica is at present still in the early stages.
Siiani ei ole toimunud linnadimensiooni rakendamise ulatuse terviklikku hindamist liikmesriikides.
So far, there has been no complex evaluation of the scope of implementation of urban dimension in the Member states.
Siiski ei ole esmased tähelepanekud väga positiivsed.
However first observations are not very positive.
Näiteks otsustasid riikide ametiasutused ja piirkonnad enamasti mitte anda linnadele võimalust ülesandeid edasi delegeerida, kuna nad eelistavad ise korraldada pakkumismenetlusi seoses eri sektoripoliitikatega.
For example national authorities and regions mostly did not decide to give cities the possibility sub-delegation as they prefer to call for proposals in the different sector policies.
Edasised suunad
Future Orientations
Valitsustevahelisel ja rahvusvaheliste organisatsioonide tasandil tehakse palju seoses linnaarenguga.
Much is being done at an intergovernmental and international organization level with regards to urban development.
Siiski on teatud valdkonnad, mis vajavad põhjalikumat järelevalvet, täpsemaid näitajaid ja samalaadsete meetodite väljatöötamist linnaarengu integreeritud lähenemisviisi rakendamiseks.
However there are some areas which could do with closer monitoring, finer indicators, and the development of similar methodologies for the implementation of integrated sustainable urban development.
Kui Lissaboni leping tulevikus jõustuma peaks, saavad territoriaalne ühtekuuluvus ja selle koostisosaks olev linnaareng liikmesriikide ja liidu ühiseks kohustuseks.
Furthermore, should Lisbon enter into force in the future; territorial cohesion and its constituent, urban development will be the joint responsibility of Member States and the Union.
Linna arengukavu peavad kavandama ja teostama kohalikul ja piirkondlikul tasandil need, kes mõistavad kohalikke elanikke ja ettevõtluskeskkonda.
Urban development programmes must be conceived and executed at the local and regional level by those who understand local people and the business environment.
Selles kontekstis on edasidelegeerimine väga tähtsaks vahendiks nii kohaliku juhtimise haldusvõimsuse parandamisel kui ka selleks, et olla reaalselt osaline territoriaalses ja Euroopa majanduskasvus.
In this context sub-delegation is a very important tool, both to enhance local management administrative capacity and to become a real actor of the territorial and European growth.
See, kas piirkondlikud või kohalikud organisatsioonid tõepoolest saavad suuremad volitused struktuurifondide kavade koostamisel ja teostamisel, ei sõltu mitte ainult ELi tasandil määruste ja suuniste näol positiivse raamistiku loomisest, vaid ka sellest, mil määral on riiklikud ja piirkondlikud valitsused ja haldusasutused valmis vastu võtma ja pakkuma suuremat kaasalöömist.
Whether regional or sub-regional organizations actually acquire greater responsibilities for Structural Funds programming and delivery depends not only on the creation of a positive framework at EU level, in terms of the Regulations and Guidelines, but also on the extent to which national and regional governments and managing authorities are prepared to accept and provide for their increased hands-on involvement.
Selles kontekstis on küsitav, mis ulatuses vabatahtlik raamistik toimib.
In this context it is questionable to what extent the voluntary framework works.
Edaspidi tuleks määratleda linnade selge roll piirkondlike ja riikide valitsuste kui vahendavate organite kõrval mitmetasandilise juhtimise lähenemisviisi kontekstis ja linnadimensioon peaks olema kohustuslik.
In the future, the clear role of cities alongside regional and national governments as intermediary bodies should be envisaged, in the context of the multi-level governance approach and the urban dimension should be mandatory.
Tihti selgub, et enne linnade poolt integreeritud arengukavade lõpuleviimist koostatakse eraldiseisvad arengukavad.
It often arises that unrelated development plans are prepared before the integrated urban development plans have been finalised by cities.
Selleks et linnade arengukavad elujõulised oleksid, on keskse tähtsusega omada esindusliku juhtimise ja otsuste langetamise struktuuri.
For the integrated urban development plans to be viable it is crucial that a representative management and decision making structure is in place.
Lisaks on integreeritud linnaarengu kava edasiviiv vaid siis, kui olemas on piisavad vahendid.
Furthermore the idea of integrated urban development plan constitutes the way forward only if sufficient resources are available.
Raportöör on seisukohal, et eelarveliste vahendite eraldamine, nagu see toimus linnaalgatuste raames, tagab selle, et linnadimensioonile antakse piisavad vahendid.
It is then your rapporteur's view that the earmarking of budgetary allocations such as existed under the Urban initiatives would be conducive to ensuring that the urban dimension receives adequate resources and he therefore calls for minimum funds to be made mandatory.
Seetõttu soovib raportöör, et tehtaks kohustuslikuks eraldada minimaalsed rahalised vahendid: 1 000 eurot (ühenduse algatuse Urban II raames oli kulutuste miinimumtase 500 eurot elaniku kohta).
These he suggests should be set at EUR 1.000 (at the Community initiative Urban II the minimum level of expenditure was set at EUR 500 per inhabitant).
Tõhususe saavutamiseks ja kogu liidu ulatuses mõistliku aja jooksul Leipzigi eesmärkide täitmiseks nõuab linnaareng selgelt määratletud olulisi rahalisi vahendeid.
To be effective and to achieve the Leipzig objectives within a reasonable time throughout the Community, urban development requires clearly identified important financial resources.
Ka erasektoril on oluline roll, et tagada kõige vaesemate riikide linnapiirkondade kiire lähenemine.
The private sector also has an important part to play in ensuring the rapid convergence of the urban areas in the poorest countries.
Olulised on avalik-eraõiguslikud partnerlused, milles keskendutakse infrastruktuuri ja elamispindade ehitamisele.
Public private partnerships concentrating their efforts on infrastructure construction and housing.