natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samuti on alusetu mõnede liikmesriikide hirm seoses sünnitus- ja raseduspuhkuse pikendamise rahastamisega, sest nagu näitab ECORYSi uuring, on rasedus- ja sünnituspuhkuse pikendamisel 18 nädalani või üle veel kauemaks vaid väike majanduslik mõju, kuid see tagab rasedatele töötajatele paremad tervisetingimused.
What is more, the fears of some Member States surrounding the costs of financing that extension are unfounded, with the study by ECORYS showing that an extension to 18 weeks or even beyond will have minor economic impact, but will guarantee better health conditions for pregnant workers.
Tööandjad peaksid sünnitusele järgneva 12 kuu jooksul arvesse võtma töötaja taotlust täistööajaga töötamiselt osalise tööajaga töötamisele üleminekuks.
Employers need to take into consideration applications from workers to switch from full‑time to part‑time working in the first 12 months following a birth.
Niisugune säte oleks kooskõlas WHO aruandes A55/15 esitatud soovitustega.
Such a provision would be in line with the recommendations of WHO report A55/15.
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon toetab artikli 1 lõike 3 punktis b tehtud muudatust direktiivi 92/85/EMÜ, mille kohaselt töötajal on pärast sünnitust õigus naasta samale või sellega võrdväärsele töökohale töötaja jaoks mitte halvematel tingimustel ja õigus kasutada paranenud töötingimusi, millele tal oleks tekkinud õigus oma äraoleku ajal.
The Committee on Employment and Social Affairs supports the amendments to Directive 92/85/EEC made in Article 1(3)(b) in accordance with which workers who have given birth to a child have a right to return to their jobs or to equivalent posts on terms and conditions that are no less favourable to them, and to benefit from any improvement in working conditions to which they would have been entitled during their absence.
See säte on tihedalt seotud tööga kindlustatusega ja kujutab endast olulist sammu raseduse tõttu toimuva diskrimineerimise kaotamise suunas.
That provision is closely tied in with job security and is an important step towards ending discrimination on the grounds of pregnancy.
Füüsilisest isikust ettevõtjate õigused
Rights of self ‑employed workers
Sotsiaalpartnerite roll
Role of the social partners
Euroopa tasandi sotsiaalpartnerid (BusinessEurope – Euroopa Tööandjate Föderatsioon, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon) saavutasid 14. detsembril 1995. aastal lapsehoolduspuhkuse kohta kokkuleppe, mida rakendati nõukogu direktiiviga 96/34/EÜ (3. juuni 1996. aasta direktiiv).
On 14 December 1995, the social partners at European level (BusinessEurope (UNICE), CEEP and ETUC) concluded an agreement on parental leave, which was implemented by Council Directive 96/34/EC of 3 June 1996.
Selles direktiivis on sätestatud lapsehoolduspuhkuse kui töö- ja pereelu ühitamise ning meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise edendamise olulise vahendi miinimumnõuded.
That directive lays down minimum rules on parental leave, as an important means of reconciling working life with family life and promoting equal opportunities and treatment for men and women.
(6 a) Nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiiviga Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta¹ kehtestatakse miinimumnõuded, mis on mõeldud töötavate vanemate lapsehooldusega seotud ja ametialaste ülesannete sobitamise hõlbustamiseks.
(6a) Council Directive 96/34/EC of 3 June 1996 on the framework agreement on parental leave concluded by UNICE, CEEP and the ETUC 1 lays down minimum requirements to help working parents reconcile their work and parental responsibilities.
18. juunil 2009. aastal jõudsid sotsiaalpartnerid kokkuleppele ja direktiivi eelnõu on läbivaatamisel.
The social partners did, however, reach an agreement on 18 June 2009 and a draft directive is currently being considered.
Nõukogu direktiiv 96/34/EÜ on BusinessEurope (Euroopa Tööandjate Föderatsiooni), Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni vahel lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkulepe ning on oluline lisa direktiivi 92/85/EMÜ muutmise ettepanekule, kuna see sätestab miinimumnõuded, mis on mõeldud töötavate vanemate lapsehooldusega seotud ja ametialaste ülesannete ühitamise hõlbustamiseks.
Council Directive 96/34/EC is a framework agreement between BusinessEurope (UNICE), CEEP and the ETUC on parental leave and is an important addendum to the proposal amending Directive 92/85/EEC as it lays down minimum requirements to help working parents reconcile their work and parental responsibilities.
Kuid tuleb rõhutada, et 18. juunil 2009. aastal saavutasid sotsiaalpartnerid kokkuleppe ning läbivaatamisel on direktiivi eelnõu, mis muudaks nimetatud raamleppe uuesti aktuaalseks.
It should, however, be emphasised that the social partners did reach an agreement on 18/06/09 and a draft directive is currently being considered which would update the aforementioned framework agreement .
(6 b) Euroopa Ülemkogu 2002. aasta Barcelona kohtumisel liikmesriikide vahel sõlmitud kokkulepe, mille eesmärgiks on naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamine (võrdne tasu, isapuhkus, juurdepääs tööle, kus neile on tagatud võrdsed õigused), moodustab aluse paremate tingimuste loomiseks era- ja tööelu ühitamisel ning tagab majandusliku iseseisvuse nii meestele kui ka naistele.
(6b) The agreement concluded by Member States at the Barcelona Summit in 2002 aimed at achieving equality between women and men (equal remuneration, paternity leave, access to work where they enjoy the same rights), is the basis for the achievement of better conditions regarding the reconciliation between private and professional lives and will ensure the economic independence of both men and women.
Barcelona eesmärgid on osa ELi majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegiast ja nende sihiks on aidata noortel lapsevanematel, eelkõige naistel, tööturul osaleda ning reaalselt töö- ja eraelu ühitada.
Barcelona s targets are a part of the EU Strategy for the grow and the creation of workplaces and they intend to help the young parents - especially women - to be engaged in the work field and to realise the reconciliation between the professional and private life.
Juurdepääs parematele lapsehooldusteenustele (tingimused, hind, ja mis eriti oluline – vanematele sobivad kellaajad) on naiste tööturule pääsemise peamine eeldus.
The access to better childcare services (conditions, price and very important - properly hours for the parents) represents the key for the access of the women on the labour market.
(6 c) Komisjoni 4. juuli 2006. aasta teatises „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” märgitakse, et lapse õigused peaksid olema ELi prioriteet ja liikmesriigid peaksid järgima ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle lisaprotokolle, samuti aastatuhande arengueesmärke.
(6c) The Commission Communication of 4 July 2006 entitled 'Towards an EU Strategy on the Rights of the Child' states that children's rights should be an EU priority and that Member States should comply with the UN Convention on the Rights of the Child and the additional protocols thereto, as well as the Millennium Development Goals .
(9 b) Puudega laste hooldamine kujutab endast töötavate emade jaoks erilist väljakutset, mida ühiskond tunnustama peaks.
(9b) The care of disabled children presents a particular challenge for working mothers, which should be recognised by society.
Puudega laste töötavad emad vajavad erikaitset, selleks on vaja võimaldada täiendavat rasedus- ja sünnituspuhkust, mille minimaalne kestus tuleks direktiivis kindlaks määrata.
The increased vulnerability of working mothers of disabled children means that they should be granted additional maternity leave; the Directive should lay down a minimum period for such leave.
Puudega laste hooldamine on töötavate emade jaoks füüsiline, vaimne ja moraalne lisaväljakutse.
Caring for disabled children presents an additional, physical, mental and psychological challenge for working mothers.
Ühiskond peaks tunnustama nende pingutusi selle väljakutsega toimetulemiseks.
Society should recognise their efforts to meet this challenge.
Puudega laste emad peavad juba raseduse ajal tegema arvukalt täiendavaid ettevalmistusi lapse heaolu kindlustamiseks.
Pregnant women who are expecting a disabled child have to make many preparations during pregnancy to ensure the well-being of their child.
On hädavajalik kehtestada lisapuhkuse miinimumpikkus, et puudega last ootavatel rasedatel töötajatel ja puudega laste tööl käivatel emadel oleks võimalik olukorraga kohaneda ja vajalikud ümberkorraldused teha.
In these cases it seems essential to lay down an additional minimum leave period to enable pregnant workers who expect a disabled child and working mothers of disabled children to meet this challenge and make the necessary preparations.
(12 a) Artikli 11 lõike 2 punktis c nimetatud võrdväärne töökoht peaks tähendama, et see on nii palga kui ka tööülesannete poolest põhiliselt samasugune nagu eelmine töökoht.
(12a) A post deemed ‘equivalent’ pursuant to Article 11(2)(c) should mean that such a post is essentially the same as the former job, as regards both the salary paid and the duties to be performed.
(13) Seega tuleks naisi kaitsta diskrimineerimise eest raseduse või rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu ning ette tuleks näha piisavad õiguskaitsevahendid , et kaitsta nende õigust inimväärsetele töötingimustele ning pere-ja tööelu paremale tasakaalustamisele .
(13) Women should therefore be protected from discrimination on grounds of pregnancy or maternity leave, and should have adequate means of legal protection in order to safeguard their rights to decent working conditions and a better balance between family life and work .
(13 a) Tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks on oluline anda meestele õigus seadusjärgsele isapuhkusele, mis oleks, välja arvatud kestuselt, sarnane rasedus- ja sünnituspuhkusega, et luua järk-järgult tingimused naiste ja meeste tasakaalustatud osalemiseks töö- ja pereelus.
(13a) To achieve true gender equality, it is essential for men to be given a legal entitlement to paternity leave, modelled on maternity leave, except as regards duration, with a view to gradually establishing the conditions required for balanced participation of men and women in work and family life.
Tööturule tuleb märku anda, et ka mehed peavad töökohast puuduma, kui nad lapsi saavad.
A signal should be sent to the labour market to the effect that men too have to spend time away from the workplace and their job when they have children.
Seega tuleb majandustegevus korraldada nii, et võetaks arvesse laste saamist, mis on nii meeste kui ka naiste õigus ja vastutus ning lisaks sellele ka märkimisväärne ühiskondlik väärtus.
Economic activity must consequently be organised in such a way as to allow for human reproduction, which is a right and responsibility in equal measure for men and women alike, as well as being a pre-eminent social value.
(18 a) Liikmesriigid peaksid kehtestama oma siseriikliku õigussüsteemi raames meetmed, et tagada töötajale käesolevas direktiivis kehtestatud kohustuste eiramise tagajärjel tekitatud kahju tegelik ja tõhus hüvitamine või heastamine vastavalt sellele, mida nad peavad asjakohaseks, viisil, mis on hoiatav ja kantud kahjuga proportsionaalne.
(18a) Member States should introduce into their national legal systems measures to ensure real and effective compensation or reparation, as they consider appropriate, for any harm caused to a worker by any breach of the obligations under this Directive, in a way which is dissuasive and proportionate to the damage suffered.
(19 a) Diskrimineerimise ohvritele tuleb kindlustada piisav õiguskaitse.
(19a) Victims of discrimination must have appropriate legal protection.
Liikmesriigid tagavad vastavalt oma õigussüsteemide eripärale, et rasedatel on võimalik oma õigusi tõhusalt kasutada.
Member States should ensure, in accordance with their particular legal systems, that the rights of pregnant women are protected effectively.
Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühendustele, organisatsioonidele ja muudele juriidilistele isikutele anda õigus esineda menetlustes kannatanu nimel või toetuseks, ilma et see piiraks siseriiklike kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse menetlusnormide kohaldamist.
To provide more effective protection, it should be possible for associations, organisations and other legal entities to engage in proceedings on behalf of or in support of any victim, without prejudice to national rules of procedure concerning representation and defence before the courts.
Ergutades dialoogi sotsiaalpartneritega, saaksid liikmesriigid rohkem tagasisidet, parema ülevaate direktiivi praktilisest rakendamisest ja tõenäoliselt tekkivatest probleemidest, eesmärgiga kaotada diskrimineerimine.
Through encouraging dialogue with the above-mentioned bodies, Member States could obtain more feedback and a greater insight into the implementation of the directive in practice, and of problems likely to arise, with a view to eradicating discrimination.
(20 a) Liikmesriigid peaksid ergutama dialoogi sotsiaalpartnerite vahel ja valitsusväliste organisatsioonidega, et olla teadlik erinevatest diskrimineerimise vormidest ja nende vastu võidelda.
(20a) Member states should encourage dialogue between social partners and with NGOs, in order to be aware of different forms of discrimination and to fight them.
Artiklile 1 lisatakse järgmine lõige:
The following paragraph is added to Article 1:
Lisaks tagatakse käesoleva direktiiviga, et töötajad saavad täita oma olulist rolli perekonnas, ja sätestatakse ema ja lapse konkreetne ja asjakohane kaitse.”
This directive shall, in addition, ensure that workers can fulfil their essential family role and shall provide specific and appropriate protection for mother and child."
Uues lõikes rõhutatakse, et töötaval naisel peab olema võimalik täita oma emakohuseid.
The new paragraph emphasises the vital need for working women to be able to fulfil their essential role as mothers.
Artikkel 1 – punkt -1a (uus)
Article 1 – point -1a (new)
„a) rase töötaja – rase töötaja, k.a koduabiline, kes kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või siseriiklike tavadega teatab tööandjale oma olukorrast;”
"(a) pregnant worker shall mean a pregnant worker, including a domestic worker, who informs her employer of her condition, in accordance with national legislation and/or national practice;"
„b) hiljuti sünnitanud töötaja — hiljuti sünnitanud töötaja, k.a koduabiline, siseriiklike õigusaktide ja/või siseriiklike tavade tähenduses, kes kooskõlas kõnealuste õigusaktide ja/või tavadega teatab tööandjale oma olukorrast;”
"(b) worker who has recently given birth shall mean a worker, including a domestic worker, who has recently given birth within the meaning of national legislation and/or national practice and who informs her employer of her condition, in accordance with that legislation and/or practice;"
„c) rinnaga toitev töötaja — rinnaga toitev töötaja, k. a koduabiline, siseriiklike õigusaktide ja/või siseriiklike tavade tähenduses, kes kooskõlas kõnealuste õigusaktide ja/või tavadega teatab tööandjale oma olukorrast.”
"(c) Worker who is breastfeeding shall mean a worker, including a domestic worker, who is breastfeeding within the meaning of national legislation and/or national practice and who informs her employer of her condition, in accordance with that legislation and/or practice."
Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)
Article 3 – paragraph 1 – subparagraph 2 a (new)
Et esimeses lõigus nimetatud juhendeid saaks muuta, hinnatakse neid alates 2012. aastast korrapäraselt vähemalt kord viie aasta jooksul.”
"2a.The guidelines referred to in the first subparagraph shall be regularly evaluated with a view to their revision, at least once every five years, starting in 2012."
Selgitus: oluline on juhendeid kohandada vastavalt muutustele ja uutele teadmistele.
Explanation: it is important to keep the guidelines up to date with recent developments and knowledge.
„Hindamine, teavitamine ja nõustamine”
"Assessment, information and consultation "
Tööandja lisab direktiivi 89/391/EMÜ kohaselt läbiviidud riskihindamisele mees- ja naistöötajate viljakusega seotud riskide hindamise.”
In the risk assessment carried out under Directive 89/391/EEC the employer shall include an assessment of the reproductive risks for male and female workers."
Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:
Article 4(2) is replaced by the following:
Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 10 kohaldamist, teavitatakse vastava ettevõtte ja/või asutuse artiklis 2 määratletud töötajaid ja töötajaid, kes tõenäoliselt võivad olla ühes artiklis 2 nimetatud olukordadest, ja/või nende esindajaid ning asjaomaseid sotsiaalpartnereid lõikes 1 nimetatud hindamise tulemustest ja kõikidest meetmetest, mida rakendatakse ohutuse ja tervise tagamiseks tööl.”
Without prejudice to Article 10 of Directive 89/391/EEC, workers within the meaning of Article 2 and workers likely to be in one of the situations referred to in Article 2 in the undertaking and/or establishment concerned and/or their representatives and the relevant social partners shall be informed of the results of the assessment referred to in paragraph 1 and of all measures to be taken concerning health and safety at work."
Artikkel 4 – lõige 2 a (uus)
Article 4 –paragraph 2 a (new)
Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:
In Article 4 the following paragraph is added:
Võetakse asjakohased meetmed, tagamaks, et asjaomase ettevõtte või asutuse töötajad ja/või nende esindajad saavad jälgida käesoleva direktiivi kohaldamist või osaleda selle kohaldamisel, eelkõige seoses lõikes 2 viidatud tööandja määratavate meetmetega, ilma et see piiraks tööandja vastutust neid meetmeid määrata.”
Appropriate measures shall be taken to ensure that workers and/or their representatives may monitor the application of this Directive or may be involved in its application, in particular with regard to the measures determined by the employer which are referred to in paragraph 2, without prejudice to the employer’s responsibility for determining those measures."
Artikkel 4 – lõige 2 b (uus)
Article 4 –paragraph 2 b (new)
Artiklile 6 lisatakse järgmine lõige:
The following paragraph is added to Article 6:
Artikkel 1 – lõige -1 k (uus)
Article 1 – point -1 k (new)
Artikli 7 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:
In Article 7(2), point (a) is replaced by the following:
„a) minna üle vastavale päevasele töögraafikule; või”
"(a) transfer to a compatible daytime working timetable ; or"
Artikkel 7 – lõige 2 a (uus)
Article 7 ‑ paragraph 2 a (new)
Artiklile 7 lisatakse järgmine lõige:
In Article 7 the following point is added:
Artikkel 1 – punkt -1 m (uus)
Article 1 – point -1 m (new)
Artikkel 7 – lõige 2 b (uus)
Article 7 ‑ paragraph 2 b (new)
Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõige:
In Article 7 the following paragraph is added:
Üksikvanemate ja tõsise puudega lapse vanemate puhul võib lõikes 1 osutatud ajavahemikku pikendada kooskõlas liikmesriikides kehtiva korraga.”
In respect of single parents and parents with children with severe disabilities, the period referred to in paragraph 1 may be extended in accordance with the procedures laid down by the Member States."
Artikkel 1 – lõige -1 n (uus)
Article 1 – point -1 n (new)
„Artikkel 7a
"Article 7a
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et rasedaid, hiljuti sünnitanuid ja rinnaga toitvaid töötajaid ei kohustata raseduse ajal ja kuue kuu jooksul pärast sünnitust tegema ületunde ega töötama pühapäeviti ja riiklikel pühadel.”
The Member States shall take the appropriate measures to ensure that pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding are not obliged to work overtime or on Sundays or holidays, during pregnancy and for six months after the birth ."
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajatel oleks õigus vähemalt 18 nädala pikkusele katkestamatule rasedus- ja sünnituspuhkusele enne ja/või pärast sünnitust .
Member States shall take the necessary measures to ensure that workers within the meaning of Article 2 are entitled to a continuous period of maternity leave of at least 18 weeks allocated before and/or after confinement .
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajatel oleks õigus 18 nädala pikkusele katkestamatule rasedus- ja sünnituspuhkusele.
Member States shall take the necessary measures to ensure that workers within the meaning of Article 2 are entitled to a continuous period of maternity leave of 18 weeks.
Kuuenädalast kohustuslikku rasedus- ja sünnituspuhkust pärast sünnitust kohaldatakse kõikide naistöötajate suhtes, olenemata enne sünnitust töötatud päevade arvust.
The six-week period of compulsory maternity leave after childbirth shall apply to all working women regardless of the number of days worked prior to confinement.
Liikmesriigid võivad pikendada rasedus- ja sünnituspuhkuse kohustuslikku osa kõige rohkem nelja nädalani enne sünnitust ja vähemalt kaheksa nädalani puudega lapse sünni järel.
Member States may extend the compulsory portion of the maternity leave up to a maximum four weeks before childbirth and at least eight weeks after the birth of a disabled child.
Töötaja peab valitud rasedus- ja sünnituspuhkuse ajavahemikust teatama vähemalt kolm kuud enne puhkuse alguskuupäeva.
The worker must indicate her chosen period of maternity leave at least three months before the starting date.
Raportööri muudatusettepanekus nr 25 on öeldud, et viimase kolme kuu jooksul enne sünnitust ei tohiks rasedat töötajat sundida ületunde tegema.
Amendment 25 by the rapporteur states that pregnant workers should not be coerced into working overtime during a period of three months before the birth.
Kui töötaja umbkaudu sel ajal oma valitud rasedus- ja sünnituspuhkuse ajast teatab, on tööandjal kergem talle asendajat leida.
If the worker indicates her chosen period of maternity leave around that time it is easier for her employer to make arrangements for her replacement.
Mitmikute sünni korral pikendatakse artikli 8 lõikes 1 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkust nelja nädala võrra iga lapse kohta.
In the case of a multiple birth the period of maternity leave mentioned in Article 8(1) shall be increased by four weeks for each child.
Ka tavapärase puhkuse kogukestust väljendatakse nädalates.
Total periods of normal leave are also expressed in weeks.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et enneaegse sünnituse, pärast sündi lapse haiglaravile jätmise ning puudega lapse, puudega ema ja mitmike sünni korral antakse täiendavat täielikult tasustatavat puhkust.
Member States shall take the necessary measures to ensure that additional leave on full pay is granted in the case of premature childbirth, children hospitalised at birth, children with disabilities , mothers with disabilities, and multiple births.
Puudega lapse sünni korral pikendatakse rasedus- ja sünnituspuhkust vähemalt kaheksa nädalani pärast sünnitust ning samuti tagavad liikmesriigid kuue nädala pikkuse lisapuhkuse, kui laps sünnib surnult.
The total period of maternity leave shall be extended by at least eight weeks after the birth in the case of the birth of a disabled child and Member States shall also ensure an additional period of leave of six weeks in the case of a stillbirth.
Direktiivi ei rakendata füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes.
This Directive shall not apply to self-employed workers.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et sünnitusjärgset depressiooni käsitletaks tõsise haigusena ja toetavad teavituskampaaniaid, et levitada asjakohast teavet selle haiguse kohta ning võidelda eelarvamuste ja võimaliku häbimärgistamise vastu, mida see võib endiselt esile kutsuda.
Member States shall adopt suitable measures for the recognition of postnatal depression as a serious illness, and shall support awareness campaigns aimed at disseminating accurate information on this illness and correcting the prejudices and possible stigmatisation which it can still attract.