natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ehkki eelistatakse ühtset õiguslikku alust, tunnistatakse, et kahene õiguslik alus on asjakohane, kui meede sisaldab asutamislepingu erinevatel osadel põhinevaid sätteid.
While a single legal base is preferred, it is recognised that a dual legal base is appropriate where a measure contains provisions based on different parts of the Treaty.
Mõlemad õiguslikud alused hõlmavad kaasotsustamismenetluse kasutamist.
Both these legal bases imply the use of the co-decision procedure.
Enamik ettepaneku sisust kuulub artikli 175 lõike 1 reguleerimisalasse (keskkond).
The majority of the Proposal falls under Article 175(1) (environment).
Selle artikliga antakse ühendusele volitus tegutseda keskkonna säilitamise, kaitsmise ja kvaliteedi parandamise nimel, kaitsta inimeste tervist ning kasutada loodusvarasid arukalt ja ratsionaalselt.
This Article gives the Community power to act to preserve, protect and improve the quality of the environment, protect human health and make prudent and rational use of natural resources.
Käesoleva direktiiviga taotletakse nende eesmärkide saavutamist.
These objectives are pursued by this Directive.
Ettepaneku artiklitega 15, 16 ja 17 kehtestatakse liikmesriikidele siiski siduvad kohustused seoses biokütuste ja muude vedelate biokütuste säästlikkusega.
However, Articles 15, 16 and 17 of the Proposal impose binding obligations on Member States regarding the sustainability of biofuels and other bioliquids.
Kuigi säästlikkuskriteeriumide puhul järgitakse ilmselt keskkonnakaitse eesmärki, välditakse direktiiviga teatavate meetmete võtmist, mis takistaksid biokütuste või toorainetega kauplemist.
While the sustainability criteria themselves obviously pursue an aim of environmental protection, the Directive also prevents Member States from adopting certain measures which would obstruct trade in biofuels or raw materials.
Käesoleva direktiivi eesmärk on seega biokütuste säästlikkuskriteeriumide täielik ühtlustamine selle tagamiseks, et ükski mis tahes liikmesriigi poolt individuaalselt vastuvõetud kriteerium ei oleks takistuseks liikmesriikide vahelisele kaubandusele.
The Directive thus aims for a complete harmonisation of biofuel sustainability criteria in order to ensure that no criteria adopted individually by Member States may constitute an obstacle to trade between Member States.
Direktiivi selle osa seisukohast peetakse esmatähtsaks eesmärgiks siseturu toimimist.
For this element of the Directive, the internal market is therefore considered to be the primary objective.
Seda hinnangut ei muuda ka asjaolu, et keskkonnakaitse on samuti oluline eesmärk, sest artikli 95 lõikes 3 on selgelt sätestatud, et siseturu väljakujundamise meetmed nõuavad kõrgel tasemel keskkonnakaitset.
This assessment is not altered by the fact that environmental protection is also an important goal, since Article 95(3) EC expressly provides for a high level of protection of the environment to be aimed for in measures to complete the internal market.
Komisjon on seetõttu seisukohal, et biokütuste säästlikkust käsitlevad ühtlustatud standardite sätted kuuluvad artikli 95 (siseturg) alla.
The Commission therefore considers that the provisions of harmonised standards for biofuel sustainability fall under Article 95 (internal market).
Taastuvenergia on üldiselt tavapärasele energiale lähedaseks asendajaks; seda tarnitakse sama infrastruktuuri ja logistikasüsteemi kaudu.
In general, renewable energy is a close substitute for conventional energy and is supplied through the same infrastructure and logistic systems.
Kõik liikmesriigid kasutavad juba taastuvenergiat ja on otsustanud selle osakaalu suurendada.
All Member States already use renewable energy and all have already decided to increase renewable energy's share.
Nendel põhjustel ei mõjuta ettepanek märgatavalt liikmesriikide valikut erinevate energiaallikate vahel või nende energiavarustuse üldist struktuuri ega kuulu asutamislepingu artikli 175 lõike 2 alla.”
For these reasons, the proposal will not significantly affect Member States' choice between different energy sources or the general structure of their energy supply and does not fall under Article 175(2) of the Treaty."
Määruse ettepaneku eesmärk ja sisu
Aim and content of the proposal for a regulation
Kavandatud direktiiviga püütakse kehtestada üldine raamistik taastuvatest energiaallikatest toodetava energia kasutamise edendamiseks.
The proposed directive seeks to establish a common framework for the promotion of energy from renewable sources.
Sellega kehtestatakse biokütuste ja muude vedelate biokütuste keskkonnasäästlikkuse kriteeriumid.
It establishes environmental sustainability criteria for bio fuels and other bio liquids
Tulevase direktiivi eesmärk on kehtestada üldiseks siduvaks eesmärgiks saavutada energiatarbimises 2020. aastaks 20%line taastuvate energiaallikate osakaal ja minimaalseks siduvaks eesmärgiks saavutada transpordisektoris kasutatavate biokütuste 10%line osakaal, mis tuleb saavutada kõigis liikmesriikides, samuti siduvad siseriiklikud eesmärgid, mis on kooskõlas ELi üldise 20%lise eesmärgiga.
The future directive aims to establish an overall binding target of a 20% share of renewable energy sources in energy consumption and a 10% binding minimum target for bio fuels in transport to be achieved by each Member State, as well as binding national targets by 2020 in line with the overall EU target of 20%.
57st põhjendusest käsitleb ainult üks põhjendus (53) konkreetselt siseturgu: selles märgitakse, et artiklite 15–17 aluseks tuleks lugeda EÜ asutamislepingu artiklit 95, sest nendega tagatakse siseturu nõuetekohane toimimine, ühtlustades säästlikkustingimused, millele biokütused ja muud vedelad biokütused peavad teatavatel põhjustel vastama, hõlbustades sellega liikmesriikidevahelist kauplemist kõnealustele tingimustele vastavate biokütuste ja muude vedelate biokütustega.
Of the 57 recitals, only one, recital (53), refers specifically to the internal market: it states that Articles 15 to 17 should be considered as being based on Article 95 EC because they ensure the proper functioning of internal market by harmonising the conditions of sustainability that biofuels and other bioliquids must meet for certain purposes and thus facilitating trade between Member States in compliant biofuels and bioliquids.
Ülejäänud põhjendused ja jõustamistingimused (välja arvatud lõppsätted aruandluse, järelevalve, muutmise ja kehtetuks tunnistamise, komitoloogia ja jõustumise kohta) käsitlevad kõik keskkonna säilitamist, kaitsmist ja selle kvaliteedi parandamist ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikku kasutamist EÜ asutamislepingu artikli 174 tähenduses.
The remainder of the recitals and the enacting terms (apart from the final provisions on reporting, monitoring, amendments and repeal, comitology and entry into force) are all concerned with preserving, protecting and improving the quality of the environment and the prudent and rational utilisation of natural resources within the meaning of Article 174 of the EC Treaty.
Isegi artiklid 15–17, mis komisjoni väidete kohaselt peaksid põhinema artiklil 95, käsitlevad keskkonnakaitset.
Even Articles 15 to 17, which the Commission claims should be based on Article 95, are concerned with environment protection.
Pidades silmas Euroopa Kohtu nõudeid selles osas, et a) asutamislepingu üldine artikkel on piisav õiguslik alus ka siis, kui kõnealuse meetmega üritatakse lisaks põhieesmärgile saavutada ka asutamislepingu konkreetse artikliga taotletud eesmärk ja b) mitmekordset õiguslikku alust peab kasutama ainult juhul, kui meetmel on mitu üheaegset eesmärki, mis on omavahel lahutamatult seotud, ilma et üks oleks teiste suhtes teisejärguline või kaudne, peetakse vajalikuks kasutada EÜ asutamislepingu artikli 175 lõiget 1 ainukese õigusliku alusena.
In view of the strictures of the Court of Justice to the effect (a) that a general Treaty article constitutes a sufficient legal basis even though the measure in question also seeks, in a subordinate manner, to attain an aim sought by a specific Treaty article and (b) that it is only where a measure has several contemporaneous objectives which are indissolubly linked with each other without one being secondary and indirect in respect of the others that multiple legal bases must be used, it is considered that Article 175(1) EC can be used as the sole legal basis.
Õiguskomisjon otsustas 27. juuni 2008. aasta koosolekul ühehäälselt
At its meeting of 27 June 2008 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Lõpphääletuse ajal olid kohal: Giuseppe Gargani (esimees), Titus Corlăţean (aseesimees), Diana Wallis (arvamuse koostaja), Sharon Bowles, Carlo Casini, Monica Frassoni, Neena Gill, Piia-Noora Kauppi, Klaus-Heiner Lehne, Eva Lichtenberger, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega, Aloyzas Sakalas, József Szájer ja Ieke van den Burg. soovitada Teile järgmist: kõige sobivam õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikli 175 lõige 1 ning vajadust artikli 95 lisamise järele ei ole.
The following were present for the final vote: Giuseppe Gargani (chairman), Titus Corlăţean (vice-chairman), Diana Wallis (draftswoman), Sharon Bowles, Carlo Casini, Monica Frassoni, Neena Gill, Piia-Noora Kauppi, Klaus-Heiner Lehne, Eva Lichtenberger, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega, Aloyzas Sakalas, József Szájer and Ieke van den Burg. , to recommend that you that the most appropriate legal basis is Article 175(1) of the EC Treaty and that there is no need to add any reference to Article 95.
Fossiilkütused on pika aja jooksul ühiskonda toitnud.
Fossil fuels have been the lifeblood of society for a long period of time.
Moderniseerumine, nagu me seda tänapäeval tunneme, ei oleks olnud võimalik ilma rikkalike odava nafta, söe ja gaasi varudeta.
Modernisation as we know it would not have been possible without abundant supplies of cheap oil, coal and gas.
Siiski saab see aeg varsti otsa.
However, this period will soon be over.
Peame oma energeetika- ja transpordisüsteeme põhjalikult muutma – seda nii energiavarustuse kindluse kui majanduse, kuid eelkõige kliimamuutustega võitlemise huvides.
A thorough transformation of our energy and transportation systems is needed – for the sake of energy security and economics, but first and foremost because of Climate Change.
Palju aastaid peeti kliimamuutusi peamiselt keskkonnaprobleemiks.
For many years, Climate Change was seen primarily as an environmental issue.
Praegu siiski nõustutakse enamasti, et kliimamuutused mõjutavad kõiki ühiskonnasektoreid ja kui sellega jõuliselt ei võidelda, võib tuua ühiskonna jaoks kaasa katastroofilised tagajärjed.
Today, however, there is broad recognition that Climate Change affects all sectors of society and, if not tackled vigorously, may lead to catastrophic consequences for society.
EL teelahkmel
EU at the crossroad
EL seisab energia tuleviku osas teelahkmel.
The EU is at a crossroad concerning the future of energy.
Energiavarustuse ja kliimaprobleemide lahendamiseks ei ole võlukepikest.
There is no silver bullet to the energy and climate challenge.
Tuleb edendada mitmeharulist lähenemist, mille põhielementideks on:
A multi-pronged approach must be pursued where the main pillars will be:
– suurem energiatõhusus,
- enhanced energy efficiency,
– järkjärguline fossiilkütustest loobumine ja
- the gradual phase-out of fossil fuels and
– massiivsed investeeringud alternatiivsete energiaallikate, eelkõige taastuvenergia uuringutesse, arendamisse ja kasutuselevõttu.
- massive investments in research, development and deployment of alternative energy sources, first and foremost renewable energy .
Komisjoni taastuvate energiaallikate direktiiv lähtub Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi otsusest.
The EU Commission Renewables Directive is a follow-up to the European Council decision from March, 2007.
Ettepaneku eesmärk on kehtestada siduvaks eesmärgiks 20 %-line taastuvate energiaallikate osakaal energiatarbimises aastaks 2020 ja samuti siduv eesmärk 10 %-line taastuvenergia osakaal transpordisektoris aastaks 2020 , samuti siduvad riiklikud eesmärgid aastaks 2020, kooskõlas ELi 20 % üldeesmärgiga.
The proposal aims to establish an overall binding target of a 20% share of renewable energy sources in energy consumption in 2020 and an equally binding target of a 10% share of renewable energy in the transport sector by 2020 , as well as binding national targets by 2020 in line with the overall EU target of 20%.
Komisjoni ettepanek on tervitatav.
The Commission proposal is welcome.
Parlament on hiljuti mitmes raportis palunud tõsta taastuvenergia osakaalu ELi energiatarbimises ja kaalunud isegi 25 % siduvat eesmärki.
Parliament has in several reports recently asked for an increase in the level of renewable energy in the EU energy mix, and even considered a binding target of 25%.
Käesolev keskkonna-, rahvatervise-ja toiduohutuse komisjoni arvamus on valmistatud ette tõhustatud koostöö sätte alusel koos vastutava tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoniga.
This opinion from ENVI is prepared under the provision of enhanced cooperation with the lead committee, ITRE.
Kokkuleppel tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportööriga keskendutakse keskkonna-, rahvatervise-ja toiduohutuse komisjoni arvamuses peamiselt biokütuste jaoks väljapakutud säästlikkuskriteeriumidele.
In agreement with the rapporteur in ITRE, the ENVI opinion will focus mainly on the proposed sustainability criteria for biofuels.
Bioenergia – osa lahendusest
Bioenergy – part of the solution
Sarnaselt muudele taastuvatele energiaallikatele võib bioenergia anda väärtusliku panuse kliimamuutuste leevendamisse ja energiavarustuse kindlusesse.
Like other renewable sources, bioenergy can make valuable contributions in climate mitigation and energy security.
Sellel on kaks otsustavat eelist.
It has two decisive advantages.
Esiteks, biomassis on energia akumuleeritud, mida saab nagu fossiilkütuseidki igal ajal kasutada.
First, biomass is stored energy ; like fossil fuels, it can be drawn on at any time.
Teiseks, biomassist on võimalik toota kõiki kaasaegse majanduse energiavorme või energiakandjaid : elektrit, gaasi, vedelkütuseid ja soojust.
Second, biomass can produce all forms or carriers of energy for modern economies: electricity, gas, liquid fuels, and heat.
Bioenergeetika loob maapiirkondades töökohti ja võib suurendada põllumajanduse, toiduainetööstuse ja metsanduse kasumlikkust.
Bio-energy provides rural jobs, and can increase profitability in the agriculture, food-processing and forestry sectors.
Biomassi istandused võivad parandada degradeerunud alasid ja kasvavad puud, põõsad või rohttaimed võivad taastada kahjustatud pinnase, kusjuures energia tootmine ja müük oleksid väärtuslik lisaboonus.
Biomass plantations can help to restore degraded lands and growing trees, shrubs or grasses can reverse damage to soils, with energy production and sales as a valuable bonus.
Samas on bioenergia oma olemuselt maamahukas ja sellel on oluline keskkonnamõju.
Bio-energy is at the same time inherently land-intensive and the associated environmental impacts are significant.
Mõned tähtsamad probleemid seonduvad metsade kadumise, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise, pinnase toitainete vähenemise ja vee liigse kasutamisega.
Some key concerns relate to deforestation, loss of biodiversity, depletion of soil nutrients, and excessive use of water.
Positiivseks keskkonnamõjuks on muu hulgas degradeerunud pinnase parandamine, täiendavate maakasutusvõimaluste loomine ning sünergia kiud- ja muude mitteenergeetiliste toodete tarnimisel.
Some positive environmental impacts include restoration of degraded land, creation of complementary land use options, and synergies in the provision of fibre and other non-energy products.
Kaasaegse kontseptsiooni kohaselt kujutab biomassi töötlemise tehas endast üliefektiivset agrotööstuslikku kompleksi, mis väljastab mitmesugust toodangut – toit, söödad, kütus, kiudained jm – maksimeerides seega maakasutusest saadud ressursside ja biotoormel baseeruvate materjalide väärtust.
The modern concept of a bio-refinery is a highly efficient agro-industrial complex that creates multiple products—food, feed, fuel, fiber and more—thus maximizing the value of land resources and bio-based materials.
Biomassi efektiivseks muundamiseks, eriti soojuse ja elektri tootmiseks, on olemas mitmesuguseid tehnoloogiaid.
There are a range of technologies for efficient conversion of biomass, especially in the case of heat and power.
Üldiselt soositakse biomassi kasutamist just nendel eesmärkidel, sest need on üheaegselt majanduslikult konkurentsivõimelised ja keskkonnasäästlikud.
Biomass used for these purposes is generally favoured because they are both more economically competitive and environmentally effective.
Asjaolu, et biomassi saab efektiivsemalt kasutada soojuse ja elektri tootmiseks, ei välista selle kasutamist transpordikütuste tootmiseks.
The fact that biomass can be more effectively used for heat and electricity production, does not rule out its use for transport fuels.
Transpordisektori kasvuhoonegaaside heide on ELis jätkuvalt keeruliseks probleemiks ning näitab enamikus liikmesriikides tõusutendentsi.
GHG emissions from transport constitute a difficult challenge in the EU and are on the increase in most Member States.
Transpordisektori saasteainete heitkogused ei tohi edasi suureneda, kui samas on ELi üldeesmärk vähendada aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heitkoguseid 30 % võrra või rohkem.
There is no way transport emissions can continue to increase, while, at the same time, the overall objective for the EU is to reduce GHG emissions to 2020 by 30% or more.
Tuleb järgida alternatiivseid suundi nagu:
Alternative ways have to be pursued, like:
– tõhusam kütusesääst, – suuremad jõupingutused elektrisõidukite, hübriid-, poolhübriid- ja kütuseelemendiga vesinikusõidukite väljatöötamiseks, – nihe transpordiliikide kasutuses ühistranspordi, raudteetranspordi jne kasuks ja – biokütuste kasutamine .
- enhanced fuel efficiency , - increased efforts to develop electric vehicles, hybrids and plug-in hybrids and fuel cell cars run on hydrogen ., - a modal shift, giving a boost to public transport, rail transport etc. and - the use of bio-fuels,
Ehkki alternatiivid nagu vesinik, elekter ja hübriidid jne on paljutõotavad, ei suuda praegu keegi ennustada, millised asjassepuutuvad tehnoloogiad pakuvad energia- ja kliimaprobleemidele kõige tõhusama lahenduse.
While alternatives like hydrogen, electricity and hybrids etc are promising, nobody can tell today which of the technologies at play that will present the most effective response to the energy and climate challenge.
Ühtegi võimalust ei tuleks välistada.
All options should be kept open.
Biokütused seatakse järjest enam kahtluse alla
Bio-fuels increasingly questioned
Veel mõne aasta eest pidasid mõned inimesed biokütuseid universaalseks lahenduseks mitmesugustele ülemaailmsetele energia-, keskkonna ja maaelu arengu probleemidele.
Only a few years ago bio-fuels were seen by some to be a panacea for a range of global energy, environment and rural development issues.
Praegu seatakse neid laialdaselt kahtluse alla, nii kasvuhoonegaaside vähenemise küsimuses kui ka seetõttu, et kardetakse mitmesugust kahjulikku mõju.
Today they are widely questioned, both from the point of view of the expected GHG savings but, as well, for a host of perceived adverse effects.
Muu hulgas kardetakse, et biokütuste tootmise intensiivistamine suurendab survet pinnasele, veele ja bioloogilisele mitmekesisusele.
Among them are fears that the intensification of bio-fuels production will increase pressures on soil, water and biodiversity.
Samuti väljendatakse muret selle üle, et biokütuste tootmismahtude suurendamine mõjutab negatiivselt toiduainetega kindlustatust ja kiirendab vihmametsade hävitamist.
Concerns are also expressed that the expansion of bio-fuels production will negatively affect food security as well as accelerate the destruction of rainforests.
Praegu on biokütuste tootmise all ainult 25 miljonit hektarit maad ehk u 0,5 % kogu maailma 5 miljardist hektarist põllumajandusmaast.
Currently, the amount of land devoted to growing bio-fuels is only 25 million hectares, or about 0.5 % of the 5 billion hectares of global agricultural land.
Kasvavaid toiduhindu mõjutavad väga paljud tegurid, nagu kahjulikud ilmastikutingimused, viljavarude vähenemine, kaubanduspiirangud, spekulatiivsed investeeringud toorainetesse, kiiresti arenevate riikide kasvav nõudlus, kõrgemad naftahinnad, mis kergitavad põllumajanduse sisendite hindu jne.
With regard to food prices, there are a host of factors affecting them – like adverse weather conditions, reductions in grain stocks, trade restrictions, speculative investment in commodities, growing demand from emerging economies, higher oil prices leading to higher prices on agricultural inputs etc.
Siiani ainus selgelt jälgitav biokütustega seotud toiduhindade mõjutaja on palju vaidlusi tekitanud maisietanooli programm USAs.
The only discernable influence on food prices, related to bio-fuels so far, is the highly controversial corn for ethanol program in the US.
Hinnates maa kättesaadavust energiakultuuride kasvatamiseks, eeldatakse üldiselt, et kõigepealt peab olema rahuldatud vajadus toidu ja sööda järele.
In assessing the availability of land for energy crops, it is generally assumed that food and feed requirements should be met first.
Kuid energiakultuurid ei pea kasvama haritaval maal.
But energy crops need not grow on arable land.
Selle asemel võib neid kasvatada jäätmaadel, minimeerides sellega maakasutuse vastuolud.
Instead they can grow on degraded lands, thereby minimizing land use conflicts.
Muudel juhtudel võib ühest kultuurist saada mitmeid tooteid, sealhulgas toitu, sööta, kütust, kiudu ja muud.
In other cases, the same crop may result in multiple products—including food, feed, fuel, fibre and other categories.
Energiakultuuride kasvatamise majanduslikud stiimulid tuleks seepärast võimaluse korral keskendada degradeerunud, mahajäetud ja vähetähtsatele viljelusaladele ning nende eesmärgiks peaks olema mitmetootelisuse edendamine.
The provision of economic incentives for bio-energy crops should therefore be concentrated on degraded, abandoned, or marginal lands where possible, and should aim to encourage multiple products.
Asjaolu, et biokütuste tootmisel ei ole seni olnud üldist negatiivset mõju toiduainete hinnale, ei välista selliseid probleeme tulevikus, kui biokütuste tootmine peaks oluliselt suurenema ja/või liikuma tundlikesse piirkondadesse.
The fact that bio-fuels production up till now has not had an overall negative effect on food prices does not preclude it from causing such problems in the future, should bio-fuels production reach much higher levels and/or move into sensitive regions.
Lisaks sellele, arvestades, et maailma ees seisab vähenevate ja/või kallimate fossiilkütuste varude probleem – koos elanikkonna kasvu ja toiduvaliku muutusega, toob see tingimata kaasa suurema surve maale.
Furthermore, as the world faces dwindling and/or more costly supplies of fossil fuels - in combination with increasing population and changing diet - there will inevitably be more land pressures.
Tõsiselt tuleb suhtuda võimalikku pingesse ühest küljest kasvava biokütuste tootmise ja teisest küljest toidu tootmise, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja metsade hävinemise vahel.
The potential tension between, on the one hand, increased bio-fuels production and, on the other hand, food production, biodiversity loss and deforestation have to be taken seriously.
Tuleb teha raskeid valikuid.
Difficult trade-offs have to be made.
Eriti tähtis on metsade edasise kadumise vältimine.
A particular challenge will be to avoid contributing to further deforestation.
Nihkumise risk on ilmselge.
The risk for displacement is obvious.
Näiteks kui biodiisli toorainena kasutatakse järjest enam taimeõli, siis on troopilised metsamaad kohe käepäraseks alternatiiviks.
For instance, when vegetable oils are increasingly used for bio-diesel, forest lands in the tropics present themselves as alternatives immediately.
Ainus tõhus viis sellise surve tasakaalustamiseks oleks teatav metsade hävinemise vältimise hüvitissüsteem.
The only effective way to balance such pressures would be through some kind of a compensation scheme for “avoided deforestation”.