natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20. tunneb heameelt GCC integratsiooni jätkumise üle (tolliliit, ühisturg ja lõpuks ühisraha); ergutab Euroopa Komisjoni tegema GCC sekretariaadile ettepanekut määrata ühiselt kindlaks koostööraamistik jagamaks kogemusi institutsioonide koondamise, haldussuutlikkuse suurendamise ning reguleerimismehhanismide ja vaidluste lahendamise mehhanismide arendamise valdkonnas; rõhutab, et selline lähenemisviis võib aidata kaasa omaksvõtmise protsessi kiirendamisele;
Welcomes the fact that GCC integration is continuing (through a customs union, a common market and, ultimately, a single currency); encourages the Commission to propose to the GCC Secretariat that the two bodies jointly draw up a framework for cooperation, under which the Commission can share its experience in the areas of institutional consolidation, administrative capacity building and developing machinery for regulation and the settlement of disputes; emphasises that such an approach can help to inspire processes of ownership;
23. peab äärmiselt kahetsusväärseks, et läbirääkimisi ELi ja GCC vabakaubanduslepingu üle on korduvalt pikaks ajaks edasi lükatud, ning taunib GCC 2008. aasta otsust peatada läbirääkimised; on seisukohal, et on ülim aeg jätkata neid läbirääkimisi lõpliku lahenduse leidmiseks, et kummagi poole ühiskond ja äriringkonnad saaksid lepingust võimalikult suurt kasu;
Deeply deplores the fact that negotiations between the EU and the GCC (EU-GCC FTA) have suffered repeated lengthy delays and deplores the GCC’s decision to suspend these negotiations in 2008; believes that it is high time to unblock these negotiations so that a definitive solution can be found which offers maximum benefits to the societies and business communities on both sides;
31. juhib tähelepanu asjaolule, et läbipaistvuse puudumine riigihankemenetlustes ning välisinvestoritele juurdepääsu tõkestamine teenustesektoris võib ohustuda lepingu sõlmimist;
Stresses that, unless remedied, a lack of transparency in public procurement procedures and barriers to access for foreign investors in the services sector could jeopardise the conclusion of the agreement;
33. toetab kindlalt kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni sõnumit ELi ja GCC ühisel ministrite konverentsil 2010. aasta juunis ja uuesti 22. septembril ÜRO Peaassamblee ministrite konverentsi kõrval toimunud kohtumisel, milles ta osutas, et EL on valmis tegema viimased jõupingutused läbirääkimiste lõpuleviimiseks; hindab positiivselt ka GCC vastust, milles kinnitati soovi läbirääkimised lõpule viia;
Strongly supports the message that the High Representative/Vice-President Catherine Ashton sent during the EU-GCC Joint Ministerial Council meeting in June 2010, and more recently on 22 September 2010, during the EU-GCC meeting held alongside the UN General Assembly ministerial meeting, indicating that the EU was ready to make a final effort to conclude these negotiations; also welcomes the reaction of the GCC, which likewise confirmed its wish to conclude the negotiations;
44. soovitab ELi ja GCC vahelises igat liiki kaubavahetuses kasutada eurot; hindab positiivselt tõsiasja, et Pärsia lahe nõukogu on algusest peale väljendanud soovi luua tolli- ja rahaliit; märgib, et tolliliit jõustus 2009. aastal, kuid läbirääkimised ühise valuuta üle praegu alles käivad;
Suggests the use of the euro in all types of trade between the EU and the GCC; welcomes the fact that, since its inception, the GCC has expressed its determination to create a customs and monetary union; notes that, while the former entered into force in 2009, negotiations on a common currency are currently taking place;
48. märgib, et arvestades Pärsia lahe riikide ja Vahemere lõunaranniku riikide vahelisi strateegilisi, poliitilisi, kultuurilisi ja majandussidemeid, samuti Pärsia lahe riikide kasvavat mõju Vahemere äärsetele riikidele, võiks Pärsia lahe koostöönõukogu ja Vahemere Liidu vahel kavandada tugevamat, struktureeritud partnerlust, ning et Euroopa Liit peaks aktiivselt osalema sellise kõigile osapooltele kasuliku projekti edendamisel;
Notes that, in view of the strategic, economic, political and cultural ties between the Gulf countries and the countries on the southern shore of the Mediterranean, and also of the growing influence of the Gulf countries on Mediterranean countries, a stronger, structured partnership between the GCC and the Union for the Mediterranean could be envisaged and that the European Union should actively endeavour to promote such a project which will benefit all parties;
50. kutsub komisjoni üles mõlema piirkonna ees seisva kliimamuutuse ja kasvava energiatarbimise probleemi kontekstis tegelema energiatõhususe, kui ühe peamise arenguvaldkonnaga ja tõhustada koostööd energiatõhususe küsimuses;
Calls on the Commission, in the light of the challenge of climate change and the growing energy consumption in both regions, to address energy efficiency as one of the main areas of development and to enhance cooperation on energy efficiency issues;
Tööstus ja toorained
Industry and raw materials
Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon
R&D and innovation
60. nõuab, et Euroopa Teadusnõukogu ja Euroopa Tehnoloogiainstituut tihendaksid koostööd Pärsia lahe koostöönõukoguga, et toetada ja edendada ka teaduslikku dialoogi ning piirkondade koostööd selles valdkonnas;
Calls for the European Research Council (ERC) and the European Institute of Technology (EIT) to step up their collaboration with the GCC in order to foster, and press ahead with, scientific dialogue and cooperation between regions in this field as well;
64. rõhutab, et kuna puuduvad ELi ja GCC koostööprogrammid meedia valdkonnas, on tulemuseks teabepuudus; palub komisjonil tulla välja meetmetega GCC riikide tihedamaks hõlmamiseks antud valdkonnas tehtavasse koostöösse, et muuta EL piirkonnas silmatorkavamaks ja edendada vastastikust mõistmist;
Emphasises that the lack of cooperation programmes between the EU and the GCC in the field of the media is resulting in an information deficit; calls on the Commission to put forward measures to involve the GCC member states in closer cooperation in this area in order to raise the profile of the Union in the region and promote mutual understanding;
ELi strateegiliseks partnerluseks GCC ja selle liikmesriikidega
For an EU strategic partnership with the GCC and its member states
Euroopa Liit ja Pärsia lahe koostöönõukogu on pidanud umbes kakskümmend aastat läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle.
The EU and the GCC have been negotiating a free trade agreement for some 20 years.
Tegemist on kõige kauem kestnud ELi algatatud kaubandusläbirääkimisega, mida seni pole lõpule viidud.
These are the longest-running non-concluded trade negotiations that the EU has undertaken.
Seevastu on nende läbirääkimiste kontekst kahekümne aasta jooksul palju muutunud.
In the course of 20 years, however, the context of the negotiations has changed profoundly.
GCC geopoliitilist keskkonda iseloomustab hulk esile kerkinud julgeolekualaseid probleeme, mille tagajärjed on üldised ja piirkondlikud (Iraak, Jeemen, islami terrorism, piraatlus).
The GCC’s geopolitical environment is characterised by the emergence of a series of security challenges with global and regional implications (i.e. Iraq, Iran, Yemen, Islamist terrorism and piracy).
Maailmatasandil integreeritud GCC liikmesriikide majanduses toimub liberaliseerimine, majandusstruktuuri mitmekesistamine ja kaubanduspartnerite ringi laiendamine; Aasiast sai 2010. aastaks Pärsia lahe piirkonna kõige olulisem kaubanduspartner.
The economies of the GCC member states, which are part of the global economic fabric, are undergoing liberalisation and structural diversification and their range of trading partners is broadening; in 2010, Asia became the lead trading partner of the Gulf region.
Lisaks on GCC riikidel oluline rahanduslik mõjuvõim, kuivõrd riiklike investeerimisfondide väärtus 2009. aastal oli enam kui 1380 miljardit dollarit, mis on rohkem kui 35% vastavast ülemailmsest kogusummast
The GCC member states have substantial financial clout in the form of sovereign wealth funds, which in 2009 were worth USD 1380 billion – more than 35% of the world total
GCC liikmesriigid, olles saanud majanduslikuks liikumapanevaks jõuks terves Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonnas, annavad enam kui 40% selles piirkonnas toodetud riiklikust rikkusest ja omavad 50% ametlikest välisvaluutareservidest, mis on 1070 miljardit dollarit.
As the current economic powerhouse for the entire Middle East and North Africa, the GCC member states account for more than 40% of the national wealth generated in that region and hold 50% of its official currency reserves, i.e. USD 1070 billion.
Nad on praegu ka kõige olulisemad investeerijad ELi Vahemere lõunapiirkonna naaberriikides.
Moreover, they are currently the main investors in the EU’s southern Mediterranean neighbourhood.
Selline aktiivne rahvusvahelisuse loomine pole piiratud ainult kaubanduslike, rahanduslike ja energiaalaste aspektidega.
This active internationalism is not confined to the fields of trade, finance and energy.
See puudutab ka diplomaatilist mänguruumi, mitmekordistades Lähis-Idas ja Aafrikas vahendustegevust, eriti Katari ja Saudi Araabia vahendustegevust, ning edendades dialoogi loomise algatusi, mille eesmärk on kultuuriliselt lähendada ja suurendada vastastikust mõistmist.
It is also apparent in the diplomatic arena, with a growing number of mediation efforts, particularly by Qatar and Saudi Arabia, in the Middle East and Africa, and encouragement for initiatives involving dialogue on developing cultural contact and on mutual understanding.
Samal ajal on GCC riikides mõne viimase aasta jooksul täheldatud riigi tasandil uusi poliitika- ja sotsiaalvaldkonna kaasajastamisprotsesse, mis on loomulikult küll erineva rütmiga, kuid moodustavad sisetekkelised jõud, mida tuleks toetada ja soodustada.
At domestic level, too, the GCC countries have, for some years now, been experiencing new processes of political and social modernisation and, while the pace differs from country to country, these represent home-grown forces that ought to be supported and encouraged.
Kuid integratsiooni–protsess, mille algatasid enam kui kolmkümmend aastat tagasi kuus liikmesriiki, on jäänud seni ainsaks taoliseks kogemuseks Araabia riikides.
Lastly, the integration process to which the six GCC member states have been committed for more than 30 years now is still the only experiment of its kind in the Arab world.
ELi kogemus on sellisel juhul inspiratsiooni- ja teadmisteallikaks, mida GCCga jagada.
The EU’s experience with such an approach remains a source of inspiration and it has a wealth of expertise to share with the GCC.
Sest ükskõik kui otsustavalt tähtis on meie eesmärk sõlmida kiiresti vabakaubandusleping, tuleb Euroopa Liidul praegusel ajal mõelda ka lepingu sõlmimise järgsele ajale.
Thus, crucial as it may be to conclude the free trade agreement swiftly – and we wholeheartedly urge its conclusion – the Union should already be envisaging post-agreement scenarios.
Koostöö võimalikkus kahe piirkonna vahel ulatub kaubanduslikust raamistikust kaugemale.
The potential for cooperation between the two regions applies not only in the realm of trade.
Mõlema poole ühisteks huvivaldkondadeks on rahvusvaheline julgeolek, terrorismivastane võitlus, diplomaatiline vahendustegevus Lähis-Ida pingelistes piirkondades, piirkondlik kriisiohjamine, kultuuridevaheline dialoog ja maailmamajanduse juhtimine.
The two entities have shared interests in international security, in combating terrorism, in diplomatic mediation in Middle Eastern trouble spots, in regional crisis management and in intercultural dialogue and global economic governance.
Selle algatusraporti eesmärgiks on Euroopa Parlamendi üleskutse sõnastada GCC ja selle liikmesriikide suhtes kõrgemaid eesmärke seadev Euroopa Liidu poliitika.
This own-initiative report is intended as a call by Parliament for the formulation of a more ambitious EU policy towards the GCC and its member states.
Oleks kahetsusväärne, kui EL ja GCC, kes täidavad poliitilisel ja maailmamajanduse tasandil väga olulist rolli, otsustavad erinevate suundade kasuks ajal, mil piirkondlik stabiilsus on taastumas ja maailmamajanduse juhtimine on ümber kujunemas.
It would be a pity if the EU and the GCC, as two major political and economic actors at world level, were to take diverging paths at a time when regional arrangements for stability are changing and global economic governance is being redefined.
Suhete tugevdamine oleks kasulik mõlemale poolele, kuivõrd koostöövaldkondi on arvukalt, paljude seas saab välja tuua näiteks hariduse, teadusuuringute ja taastuvenergia valdkonna, ning sellel tasandil on ELil suhtelised eelised, millest võiksid olla eriti huvitatud Pärsia lahe piirkonnas tegutsevad uued osalised, juhul kui ilmutatakse poliitilist tahet kõige kõrgemal tasandil.
Both parties would benefit from closer and more in-depth relations because the scope for cooperation is so wide-ranging – in fields including education, scientific research and renewable energies, to name but a few – and because, in this regard, the EU has certain advantages to draw on by comparison with many of the new players emerging in the Gulf, provided that, at the highest level, the necessary political will is apparent.
RAHVUSVAHELISE KAUBANDUSE KOMISJONI ARVAMUS (*)
OPINION of the Committee on International TRADE (*)
Euroopa Liidu suhted Pärsia lahe koostöönõukoguga kohta
on European Union relations with the Gulf Cooperation Council
Arvamuse koostaja(*): Mário David
Rapporteur (*): Mário David
(*)Kaasatud komisjon – kodukorra artikkel 50
(*) Associated committee – Rule 50 of the Rules of Procedure
10. juhib tähelepanu asjaolule, et läbipaistvuse puudumine riigihankemenetlustes ning välisinvestoritele juurdepääsu tõkestamine teenustesektoris võib ohustuda lepingu sõlmimist;
Draws attention to the fact that, unless remedied, a lack of transparency in public procurement procedures and barriers to entry for foreign investors in the services sector could jeopardise the conclusion of the agreement;
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Welcomes the Joint Council’s determination to work towards closer cooperation on the environment and climate change;
Romade kaasamist käsitlev ELi strateegia
on the EU strategy on Roma inclusion
Arvamuse koostaja (*): Kinga Göncz, tööhõive ja sotsiaalkomisjon
Rapporteur for the opinion (*) : Kinga Göncz, Committee on Employment and Social Affairs
(*) Kaasatud parlamendikomisjonid – vastavalt kodukorra artiklile 50
(*) Associated committee - Rule 50 of the Rules of Procedure
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS.........................................................30
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............31
REGIONAALARENGUKOMISJONI ARVAMUS..................................................................36
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................37
KULTUURI- JA HARIDUSKOMISJONI ARVAMUS............................................................40
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................41
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................45
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................47
romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta
on the EU strategy on Roma inclusion
– võttes arvesse põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 ja 45;
– having regard to the Charter of Fundamental Rights, in particular Articles 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 and 45,
– võttes arvesse inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ÜRO 1992. aasta deklaratsiooni rahvus- või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kohta, konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni;
– having regard to international human rights law, notably the International Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination, the 1992 UN Declaration on the Rights of Persons Belonging to National or Ethnic, Religious and Linguistic Minorities, the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women and the United Nations Convention on the Rights of the Child,
– võttes arvesse inimõigusi ja põhivabadusi kaitsvaid Euroopa konventsioone, eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomast kohtupraktikat, Euroopa sotsiaalhartat ja Euroopa sotsiaalsete õiguste komitee asjaomaseid soovitusi ning Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni;
– having regard to European conventions protecting human rights and fundamental freedoms, notably the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR) and the related case law of the European Court of Human Rights, the European Social Charter and the related recommendations of the European Committee of Social Rights, and the Framework Convention for the Protection of National Minorities of the Council of Europe,
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, milles sätestatakse Euroopa Liidu aluseks olevad põhiõigused ja põhimõtted, sealhulgas mittediskrimineerimine ja vaba liikumine;
– having regard to Articles 2 and 3 of the Treaty on European Union, which lay down the fundamental rights and principles underpinning the European Union, including the principle of non-discrimination and free movement,
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõiget 3, milles sätestatakse Euroopa Liidu õiguslik alus võtta meetmeid, kui liikmesriik ei suuda kavandatava meetme eesmärke piisavalt saavutada, kuid neid saab paremini saavutada liidu tasandil;
– having regard to Article 5(3) of the Treaty on European Union, which provides a legal basis for Union action if the objectives of the proposed action cannot be sufficiently achieved by the Member States but can be better achieved at Union level,
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 6, milles käsitletakse põhiõigusi liidus;
– having regard to Article 6 of the Treaty on European Union, which deals with fundamental rights in the Union,
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 7, milles sätestatakse sanktsioonid ja õiguste peatamine liidu õiguse tõsiste rikkumiste korral;
– having regard to Article 7 of the Treaty on European Union, which provides for sanctions and the suspension of rights in case of serious breaches of Union law,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9 ja 10, milles kohustatakse Euroopa Liitu võtma horisontaalse nõudena arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid ning võitlema diskrimineerimisega rassilise või etnilise päritolu alusel;
– having regard to Articles 9 and 10 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which obliges the Union to take into account – as a horizontal requirement – the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, a high level of education, training and protection of human health and the combating of discrimination based on racial or ethnic origin,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19, milles antakse nõukogule volitused astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega rassilise või etnilise päritolu alusel;
– having regard to Article 19 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which gives the Council the power to take appropriate action to combat discrimination based on racial or ethnic origin,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 151, milles määratletakse Euroopa Liidu ja liikmesriikide eesmärkidena tööhõive edendamine ning parandatud elamis- ja töötingimused ja piisav sotsiaalkaitse;
– having regard to Article 151 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which defines the promotion of employment, improved living and working conditions, and proper social protection as objectives of the Union and the Member States,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 153, milles määratletakse valdkonnad, kus liit toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, ning eelkõige artikli 153 lõike 1 punkti h tööturult väljatõrjutud isikute integreerimise kohta ja artikli 153 lõike 1 punkti j sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise kohta;
– having regard to Article 153 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which defines the fields in which the Union is to support and complement the activities of the Member States, and in particular to Article 153(1)(h) on the integration of persons excluded from the labour market and Article 153(1)(j) on the combating of social exclusion,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu XVIII jaotist, milles käsitletakse majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;
– having regard to Title XVIII of the Treaty on the Functioning of the European Union, which deals with economic, social and territorial cohesion,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 352 (nn paindlikkuse klausel), milles sätestatakse asjaomaste sätete vastuvõtmine, et saavutada aluslepingutes määratletud eesmärgid;
– having regard to Article 352 of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘flexibility clause’), which provides for the adoption of appropriate measures to attain one of the objectives set out in the Treaties,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 3, 8, 16, 18, 20, 21 ja 157;
– having regard to Articles 3, 8, 16, 18, 20, 21 and 157 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitust 1355 (1998) sotsiaalse tõrjutusega võitlemise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamise kohta Euroopas;
– having regard to the Council of Europe Recommendation 1355 (1998) on Fighting Social Exclusion and Strengthening Social Cohesion in Europe,
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartat, milles piirkondlikke ja vähemuskeeli tunnustatakse kui Euroopa kultuuripärandi lahutamatut osa, samuti rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni;
– having regard to the Council of Europe’s European Charter for Regional or Minority Languages, which recognises regional or minority languages as integral parts of Europe’s cultural heritage, as well as the Framework Convention for the Protection of National Minorities,
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0151 . ;
Texts adopted, P6_TA(2005)0151 . ,
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0244 . ;
Texts adopted, P6_TA(2006)0244 . ,
– võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) kohaldamise kohta
– having regard to its resolution of 15 November 2007 on application of Directive 2004/38/EC on the right of EU citizens and their families to move and reside freely within the territory of the Member States
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0534 . ;
Texts adopted, P6_TA(2007)0534 . ,
– võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni romisid käsitleva Euroopa strateegia kohta
– having regard to its resolution of 31 January 2008 on a European Strategy on the Roma
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0035 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0035 . ,
– võttes arvesse oma 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni romide sotsiaalse olukorra ja nende tööturule juurdepääsu parandamise kohta ELis
– having regard to its resolution of 11 March 2009 on the social situation of the Roma and their improved access to the labour market in the EU
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0117 . ;
Texts adopted, P6_TA(2009)0117 . ,
– võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa teise romide teemalise tippkohtumise kohta
– having regard to its resolution of 25 March 2010 on the Second European Roma Summit
Vastuvõetud tekstid, P7_TA (2010)0085. ;
Texts adopted, P7_TA(2010)0085 . ,