natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liikmesriigid sätestavad ehitistesse paigaldatud tehnosüsteemide energiatõhususe miinimumnõuded.
Member States shall set minimum energy performance requirements in respect of technical building systems which are installed in buildings.
Nõuded sätestatakse ehitiste ja nende osade uute tehnosüsteemide jaoks, samuti tehnosüsteemide asendamise ja moderniseerimise jaoks.
Requirements shall be set for new, replacement and retrofit of technical building systems and parts thereof.
Liikmesriigid sätestavad energiatõhususe miinimumnõuded selliste ehitistesse paigaldatud ning seal kasutusele võetud välispiirete komponentide ja tehnosüsteemide kohta, mida ei käsitleta direktiivis 2009/.../EÜ [mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiakasutamisega seotud toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks] ja selle rakendusmeetmetes.
Member States shall set minimum energy performance requirements in respect of building components and of technical building systems which are installed and brought into operation in buildings and which are not covered by Directive 2009/.../EC [establishing a framework for the setting of eco-design requirements for energy-related products] and its implementing measures .
Nõuded sätestatakse ehitiste uute käitusseadmete , tehnosüsteemide ja välispiirete komponentide ning nende osade jaoks, samuti nende asendamise ja moderniseerimise jaoks ning nõudeid kohaldatakse juhul, kui need on tehniliselt ja funktsionaalselt teostatavad .
Requirements shall be set for new, replacement and retrofit of operating equipment, technical building systems and building components and parts thereof and shall be applied in so far as they are technically and functionally feasible.
Nõuded hõlmavad eelkõige järgmisi elemente:
The requirements shall in particular cover the following components:
a) kuumaveekatlad või muud küttesüsteemide soojusgeneraatorid;
(a) boilers or other heat generators of heating systems;
a) kuumaveekatlad või muud küttesüsteemide soojusgeneraatorid või soojusvahetid, sealhulgas kaug- või lokaalküte ja -jahutus ;
(a) boilers , other heat generators or heat exchangers of heating systems , including district or block heating and cooling ;
b) soojaveesüsteemide veesoojendid;
(b) water heaters in hot water systems;
c) keskne kompaktne kliimaseade või kliimaseadmete külmageneraatorid.
(c) central air conditioning unit or cold generator in air-conditioning systems.
c) keskne kompaktne kliimaseade või kliimaseadmete külmageneraatorid ;
(c) central air conditioning unit or cold generator in air-conditioning systems;
c a) paigaldatud valgustus;
(ca) installed lighting;
c b) artikli 2 lõikes 5 a määratletud ehitise välispiirete komponendid.
(cb) building components as defined in Article 2(5a).
Lõike 1 kohaselt kehtestatavad energiatõhususe miinimumnõuded on kooskõlas süsteemi moodustava toote (moodustavate toodete) suhtes kohaldatavate õigusaktidega ning põhinevad toote (toodete) korrektsel paigaldamisel ja ehitise tehnosüsteemi nõuetekohasel korrigeerimisel ja kontrollil.
The minimum energy performance requirements set in accordance with paragraph 1 shall be consistent with the legislation applicable to the product(s) which compose the system and be based on proper installation of the product(s) and appropriate adjustment and control of the technical building system.
Eelkõige tagatakse kõnealuste nõuetega nõuetekohase hüdraulilise tasakaalu saavutamine hüdraulilistes vedelikuga küttesüsteemides ning nõuetekohase suurusega ja nõuetekohast tüüpi toote (toodete) kasutamine paigaldamisel, võttes arvesse ehitise tehnosüsteemi kavandatud kasutust.
In particular , those requirements shall ensure that a proper hydraulic balance of hydraulic wet heating systems is achieved and that the appropriate size and type of the product(s) have been used for the installation having regard to the intended use of the technical building system.
Lõike 1 kohaselt kehtestatavad energiatõhususe miinimumnõuded on kooskõlas kõigi süsteemi moodustava toote (moodustavate toodete) ja ehitise välispiirete komponentide suhtes kohaldatavate õigusaktidega ning põhinevad toote (toodete) korrektsel paigaldamisel ja ehitise tehnosüsteemi nõuetekohasel korrigeerimisel ja kontrollil.
The minimum energy performance requirements set in accordance with paragraph 1 shall be consistent with any legislation applicable to the product(s) which compose the systems and building components and be based on proper installation of the product(s) and appropriate adjustment and control of the technical building system.
Ehitise tehnosüsteemide puhul tagatakse kõnealuste nõuetega nende nõuetekohane häälestamine kasutuselevõtmisel, nõuetekohase hüdraulilise tasakaalu saavutamine hüdraulilistes vedelikuga küttesüsteemides ning nõuetekohase suurusega ja nõuetekohast tüüpi toote (toodete) kasutamine paigaldamisel, võttes arvesse ehitise tehnosüsteemi kavandatud kasutust.
In the case of technical building systems, those requirements shall ensure that they are properly adjusted when brought into operation, that a proper hydraulic balance of hydraulic wet heating systems is achieved and that the appropriate size and type of the product(s) have been used for the installation having regard to the intended use of the technical building system.
Artikkel 8 – lõige 2 a (uus)
Article 8 - paragraph 2a (new)
Liikmesriigid tagavad, et kõigisse uutesse ja ulatuslikumalt renoveeritavatesse ehitistesse paigaldatakse nn arukad arvestid ja et selline arvesti paigaldatakse alati, kui vana arvesti on vaja välja vahetada, ning julgustavad vajaduse korral aktiivsete kontrollisüsteemide, näiteks automaat-, kontrolli- ja seiresüsteemide paigaldamist.
Member States shall ensure that smart meters are installed in all new buildings and all buildings undergoing a major renovation and whenever a meter is replaced, and shall encourage the installation of active control systems such as automation, control and monitoring systems, where appropriate.
Ehitised, mille süsinikdioksiidiheited ja primaarenergiatarbimine on väikesed või puuduvad
Buildings of which both carbon dioxide emissions and primary energy consumption are low or equal to zero
Ehitised, mille energia netotarve võrdub nulliga
Net zero energy buildings
Liikmesriigid kehtestavad riiklikud kavad selliste ehitiste arvu suurendamiseks, mille süsinikdioksiidiheited ja primaarenergiatarbimine on väikesed või puuduvad .
Member States shall draw up national plans for increasing the number of buildings of which both carbon dioxide emissions and primary energy consumption are low or equal to zero .
Nad sätestavad eesmärgid selle kohta, kui suure protsendimäära peavad kõnealused ehitised 2020. aastal moodustama ehitiste koguarvust ja kasulikust põrandapinnast.
They shall set targets for the minimum percentage which those buildings in 2020 shall constitute of the total number of buildings and represent in relation to the total useful floor area .
Liikmesriigid kehtestavad riiklikud kavad selliste ehitiste arvu suurendamiseks, mille energia netotarve võrdub nulliga; sellise ehitise määratlus on antud artikli 2 punktis 1 c .
Member States shall draw up national plans for increasing the number of net zero energy buildings as defined in Article 2( 1 c ) .
Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt 31. detsembriks 2018 on kõik uued ehitised sellised, et nende energia netotarve võrdub vähemalt nulliga.
Members States shall ensure that all new buildings are at least net zero energy buildings by 31 December 2018 at the latest.
Liikmesriigid sätestavad aastateks 2015 ja 2020 eesmärgid selle kohta, mitu protsenti peab minimaalselt olema neid ehitisi, mille energia netotarve võrdub nulliga, väljendatuna protsendimäärana ehitiste koguarvust ja kasulikust põrandapinnast.
Member States shall set targets for the minimum percentage of buildings which shall be, by 2015 and by 2020 respectively, net zero energy buildings, measured as a percentage of the total number of buildings and as a percentage in relation to the total useful floor area .
Eraldi eesmärgid seatakse järgmiste kategooriate jaoks:
Separate targets shall be set for:
a) uued ja renoveeritud elamud;
(a) new and refurbished residential buildings;
b) uued ja renoveeritud ehitised, mis ei ole elamud;
(b) new and refurbished non-residential buildings;
c) ehitised, milles asuvad riigiasutused.
(c) buildings occupied by public authorities.
Punktis c osutatud eesmärkide sätestamisel võtavad liikmesriigid arvesse juhtrolli, mida riigiasutused peaksid etendama ehitiste energiatõhususe valdkonnas.
Member States shall set the targets referred to in point (c) taking into account the leading role which public authorities should play in the field of energy performance of buildings.
Punktis c osutatud ehitiste puhul seavad liikmesriigid eesmärgid, mis tuleb täita tunduvalt varem kui esimeses ja teises lõigus sätestatud ajavahemikes, võttes arvesse juhtrolli, mida riigiasutused peaksid etendama ehitiste energiatõhususe valdkonnas.
F or buildings referred to in point (c), Member States shall set targets to be reached significantly in advance of the periods set out in the first and second subparagraphs , taking into account the leading role which public authorities should play in the field of energy performance of buildings.
Lõikes 1 osutatud riiklik kava sisaldab muu hulgas järgmisi elemente:
The national plan referred to in paragraph 1 shall include inter alia the following elements:
Lõikes 1 osutatud riiklik kava koostatakse pärast kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimist ning see sisaldab muu hulgas järgmisi elemente:
The national plan referred to in paragraph 1 shall be drawn up after consulting all relevant stakeholders, including local and regional authorities, and include inter alia the following elements:
a) liikmesriigi määratlus selliste ehitiste jaoks, mille süsinikdioksiidiheited ja primaarenergiatarbimine on väikesed või puuduvad;
(a) the Member State's definition of buildings of which both carbon dioxide emissions and primary energy consumption are low or equal to zero;
b) protsendimäärana väljendatud vahe-eesmärgid selle kohta, kui suure osa peavad kõnealused ehitised 2015. aastal moodustama ehitiste koguarvust ja kasulikust põrandapinnast;
(b) intermediate targets expressed as a percentage which those buildings shall constitute of the total number of buildings and represent in relation to the total useful floor area in 2015;
b) protsendimäärana väljendatud vahe-eesmärgid selle kohta, kui suure osa peavad kõnealused ehitised 2015. ja 2020. aastal moodustama ehitiste koguarvust ja kasulikust põrandapinnast;
(b) intermediate targets expressed as a percentage which those buildings shall constitute of the total number of buildings and represent in relation to the total useful floor area in 2015 and 2020 ;
b a) siseriiklike nõuete üksikasjad taastuvatest energiaallikatest saadava energia miinimumtaseme suhtes uute ehitiste ja ulatuslikult renoveeritavate olemasolevate ehitiste puhul, vastavalt direktiivis 2009/xx/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) ning käesoleva direktiivi artiklites 6 ja 7 sätestatud nõuetele;
(ba) details of the national requirements concerning minimum levels of energy from renewable sources in new buildings and existing buildings undergoing major renovation , as required under Directive 2009/xx/EC on promotion of the use of energy from renewable sources and Articles 6 and 7 of this Directive;
c) teave kõnealuste ehitiste edendamiseks võetud meetmete kohta.
(c) information on the measures undertaken for the promotion of those buildings.
c) kokkuvõte kõikidest poliitilistest sammudest ja teave võetud meetmete kohta kõnealuste ehitiste edendamiseks.
(c) a summary of all policies and information on the measures undertaken for the promotion of those buildings;
c a) riiklikud, piirkondlikud või kohalikud programmid toetamaks meetmeid selliste ehitiste edendamiseks – näiteks maksusoodustused, rahastamisvahendid või vähendatud käibemaks.
( ca ) national, regional or local program me s to support measures for the promotion of these buildings such as fiscal incentives, financial instruments or reduced VAT.
Liikmesriigid edastavad lõikes 1 osutatud riiklikud kavad komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2011 ja esitavad komisjonile iga kolme aasta järel aruande riiklike kavade rakendamisel tehtud edusammude kohta.
Member States shall communicate the national plans referred to in paragraph 1 to the Commission by 30 June 2011 at the latest and report to the Commission every three years on the progress in implementing their national plans.
Riiklikud kavad ja eduaruanded võivad sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades.
The national plans and progress reports may be included in the Energy Efficiency Action Plans referred to in Article 14(2) of Directive 2006/32/EC.
Riiklikud kavad ja eduaruanded peavad sisalduma direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades.
The national plans and progress reports shall be included in the Energy Efficiency Action Plans referred to in Article 14(2) of Directive 2006/32/EC.
Kahe kuu jooksul alates sellest, kui liikmesriik on lõike 3 kohaselt edastanud riikliku kava, võib komisjon, võttes täielikult arvesse subsidiaarsuse põhimõtet, kava või kava mõne aspekti tagasi lükata põhjusel, et selles ei järgita kõiki käesoleva artikli nõudeid.
Within two months of the communication of a national plan by a Member State referred to in paragraph 3, the Commission, taking full account of the subsidiary principle, may reject that plan, or any aspect thereof, on the basis that it does not respect all of the requirements of this Article.
Sellisel juhul esitab liikmesriik, keda see puudutab, ettepanekud kava muutmise kohta.
In this case, the Member State concerned shall propose amendments.
Ühe kuu jooksul alates nende ettepanekute kättesaamisest komisjon kas nõustub nendega või nõuab edasisi konkreetseid muudatusi.
Within one month of receiving these proposals, the Commission shall accept the amended plan or request further specific amendments.
Komisjon ja asjaomane liikmesriik võtavad kõik asjakohased meetmed, et jõuda riikliku kava suhtes kokkuleppele viie kuu jooksul alates esialgse edastamise kuupäevast.
The Commission and the Member State concerned shall take all reasonable steps to reach an agreement on the national plan within five months of the date of the initial communication.
Komisjon kehtestab ühised põhimõtted selliste ehitiste määratlemiseks, mille süsinikdioksiidiheited ja primaarenergiatarbimine on väikesed või puuduvad .
The Commission shall establish common principles for defining buildings of which both carbon dioxide emissions and primary energy consumption are low or equal to zero.
Komisjon annab kooskõlas artiklis 2 esitatud määratlusega hiljemalt 31. detsembriks 2010 üksikasjaliku ühtse definitsiooni ehitiste kohta, mille energia netotarve võrdub nulliga .
The Commission shall , in accordance with the definition set out in Article 2, establish a detailed common definition of net zero energy buildings by 31 December 2010 at the latest .
Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid selle täiendamise teel, võetakse vastu vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Those measures designed to amend non-essential elements of this Directive by supplementing it shall be adopted in accordance with the procedure referred to in Article 21(2).
Komisjon avaldab aruande liikmesriikide edusammude kohta selliste ehitiste arvu suurendamisel, mille süsinikdioksiidiheited ja primaarenergiatarbimine on väikesed või puuduvad.
The Commission shall publish a report on the progress of Member States in increasing the number of buildings of which both carbon dioxide emissions and primary energy consumption are low or equal to zero .
Kõnealuse aruande alusel töötab komisjon välja kõnealuste ehitiste arvu suurendamise strateegia ja esitab vajaduse korral ettepanekud meetmete kohta.
On the basis of this report the Commission shall develop a strategy , and, if necessary, propose measures to increase the number of those buildings.
Komisjon avaldab 30. juuniks 2012 ja seejärel iga kolme aasta tagant aruande liikmesriikide edusammude kohta selliste ehitiste arvu suurendamisel, mille energia netotarve võrdub nulliga .
The Commission shall by 30 June 2012 and every three years thereafter publish a report on the progress of Member States in increasing the number of net zero energy buildings.
Kõnealuse aruande alusel töötab komisjon välja tegevuskava ja esitab vajaduse korral ettepanekud selliste ehitiste arvu suurendamiseks vajalike meetmete kohta.
On the basis of this report the Commission shall develop an action plan , and, if necessary, propose measures to increase the number of those buildings.
Rahalised stiimulid ja turutõkked
Financial Incentives and Market Barriers
Liikmesriigid koostavad 30. juuniks 2011 oma tegevuskavad, mis sisaldavad ka käesolevas direktiivis sätestatud nõuete täitmiseks esildatavaid meetmeid – olemasolevate õigus- ja turutõkete vähendamise ning olemasolevate ja uute rahastamis- ja maksuvahendite arendamise kaudu, suurendamaks uute ja olemasolevate ehitiste energiatõhusust.
Member States shall, by 30 June 2011, draw up national action plans, including proposed measures, for meeting the requirements laid down in this Directive through reducing existing legal and market barriers and developing existing and new financial and fiscal instruments to increase the energy efficiency of new and existing buildings.
Need esildatavad meetmed peavad olema piisavad, tõhusad, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad, peavad toetama energiamärgises esitatud soovituste täitmist, peavad soodustama ehitiste energiatõhususe olulist parandamist nendel juhtudel, kus see ei oleks majanduslikult teisiti teostatav, ning nende hulgas peavad olema meetmed selliste majapidamiste toetamiseks, keda ähvardab energiavaesusse langemise oht.
These proposed measures shall be sufficient, effective, transparent and non-discriminatory, shall support the execution of the recommendations included in the energy performance certificate, strive to encourage substantial improvements in the energy performance of buildings where an improvement would not otherwise be economically feasible and include measures to support households at risk of energy poverty.
Liikmesriigid võrdlevad oma rahastamis- ja maksuvahendeid käesoleva direktiivi III b lisas loetletud vahenditega ning rakendavad – ilma siseriiklike õigusaktide kohaldamist piiramata – vähemalt kahte selles lisas loetletud meedet.
Member States shall compare their financial and fiscal instruments with the instruments listed in Annex I IIb and, without prejudice to national legislation, implement at least two measures from th at Annex.
Liikmesriigid edastavad need riiklikud tegevuskavad komisjonile, lülitades need direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavadesse, ja ajakohastavad neid iga kolme aasta tagant.
Member States shall communicate these national action plans to the Commission by including them in the Energy Efficiency Action Plans referred to in Article 14(2) of Directive 2006/32/EC and shall update them every three years.
Komisjon esitab hiljemalt 30. juuniks 2010, pärast mõju hindamist, asjakohased õigusakti ettepanekud, millega tahetakse tugevdada ühenduse olemasolevaid rahastamisvahendeid ja esildada täiendavaid vahendeid, et toetada käesoleva direktiivi rakendamist.
The Commission shall, by 30 June 2010 at the latest, following an impact assessment, bring forward appropriate legislative proposals to strengthen existing and propose additional Community financial instruments to support the implementation of this Directive
Neis ettepanekutes käsitletakse järgmisi abinõusid:
These proposals shall consider the following measures:
a) suurendada Euroopa Regionaalarengu Fondi eraldiste maksimumsummat, mida on võimalik kasutada energiatõhususse, sealhulgas kaugküttesse ja -jahutusse ning taastuvenergiasse tehtavate investeeringute toetamiseks määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 7 kohaselt, vähemalt 15 %-ni kogueraldisest;
(a) an increase of the maximum amount of the European Regional Development Fund allocation that may be used to support energy efficiency including district heating and cooling and renewable energy investments under Article 7 of Regulation (EC) No 1080/2006 to at least 15% of the total allocation;
b) laiendada ehitiste energiatõhususe suurendamisele suunatud kavade, sealhulgas kaugkütte ja -jahutuse ning taastuvatest energiaallikatest saadava energiaga seotud projektide abikõlblikkust Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse saamiseks;
(b) an extension of the eligibility of projects to increase the energy efficiency of buildings including district heating and cooling and projects for energy from renewable sources for funding from the European Regional Development Fund;
c) kasutada ühenduse muid rahalisi vahendeid, et toetada energiatõhususega seotud teadus- ja arendustegevust, teabekampaaniaid ja koolitust;
(c) the use of other Community funds to support research and development, information campaigns or training related to energy efficiency;
d) luua energiatõhususe fond, mis põhineks ühenduse eelarvest, Euroopa Investeerimispangalt ja liikmesriikidelt saadaval rahal ning aitaks 2020. aastaks suurendada era- ja riiklikke investeeringuid ehitiste energiatõhususe tõstmist taotlevatesse kavadesse, hõlmates taastuvenergia kasutamist ehitistes ja ehitiste välispiirete komponentides;
(d) the establishment of an Energy Efficiency Fund, based on contributions from the Community budget, the European Investment Bank and Member States to act as a leverage for increasing private and public investments for projects increasing energy efficiency of buildings, including renewable energy in buildings or building components, related to energy efficiency by 2020.
see energiatõhususe fond seotakse ühenduse muu struktuuriabi kavandamisega;
This Energy Efficiency Fund shall be integrated into the programming of other Community structural assistance.
fondi eraldiste kriteeriumid määratletakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1083/2006 ja fond rakendatakse tööle hiljemalt 2014. aastal;
The criteria for its allocation shall be defined according to EC 1083/2006 and it shall be implemented by 2014, at the latest;
e) vähendada käibemaksu energiatõhususega seotud teenustele ja toodetele, sealhulgas ehitistes või ehitiste välispiirete komponentides kasutatavale taastuvenergiale.
(e) reduced VAT for services and products, including renewable energy in buildings or building components, related to energy efficiency.
See muudatus ei puuduta ettepaneku muudetud osi.
This amendment does not concern parts of the proposal for a recast which contain changes.
See on aga tingimata vajalik teksti sisemise kooskõla tagamiseks ja on lahutamatus seoses muudatusi sisaldavate osadega, eriti artikliga 9.
However, it is necessary for pressing reasons relating to the internal logic of the text and inextricably linked to other parts that contain changes, in particular Article 9.
Liikmesriigid sätestavad meetmed, mis on vajalikud ehitiste energiaauditi süsteemi loomiseks.
Member States shall lay down the necessary measures to establish a system of certification of the energy performance of buildings.
Energiamärgisele kantakse ehitise energiatõhususarv ja sellised kontrollväärtused nagu energiatõhususe miinimumnõuded, et ehitise või selle osade omanikud või üürnikud saaksid selle energiatõhusust võrrelda ja hinnata.
The energy performance certificate shall include the energy performance of a building and reference values such as minimum energy performance requirements in order to make it possible for owners or tenants of the building or parts thereof to compare and assess its energy performance.