natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Võttes arvesse naiste ja meeste tööhõive võimaluste erinevust ELis, tuleb teha erilisi jõupingutusi naiste osakaalu suurendamiseks tööturul, pidades silmas üldist eesmärki saavutada 75% tööhõive määr.
In view of the differences that exist between employment opportunities for women and men in the EU, special efforts are needed to integrate women into the labour market, with a view to achieving the overall target of 75% employment.
Lisa – 7. suunis – lõik 4
Annex - Guideline 7 - paragraph 4
ELi peamine eesmärk, mille alusel liikmesriigid kehtestavad oma riiklikud eesmärgid, on püüda saavutada 2020. aastaks 20–64-aastaste naiste ja meeste 75% tööhõivemäär muu hulgas noorte, vanemaealiste töötajate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate suurema tööturul osalemise ning sisserändajate parema tööturule kaasamise kaudu.
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, is of aiming to bring by 2020 to 75% the employment rate for women and men aged 20-64 including through the greater participation of youth, older workers and low skilled workers and the better integration of migrants .
Liikmesriigid peaksid võtma endale eesmärgiks tagada, et vähemalt 50% töövõimelistest naistest saavutaksid töö kaudu majandusliku sõltumatuse.
Member States should aim to ensure that at least 50% of female employment provides economic independence.
Sugudevahelist palgaerinevust tuleks 2020. aastaks vähendada 0–5%ni.
The gender pay-gap should be reduced to 0-5% by 2020 .
Ettepanek võtta vastu otsus
Proposal for decision
Suunis 7a: Sooline võrdõiguslikkus
Guideline 7a: Gender equality
Liikmesriigid peaksid konkreetsete soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja konkreetse poliitilise tegevusega suurendama naiste tööhõivet, mis tagab majandusliku sõltumatuse ja mille puhul võetakse täielikult arvesse töötajate õigusi, ning likvideerima sugudevahelise palgaerinevuse, diskrimineerimise ning sugudevahelised erinevused tööhõive ja töötuse määras.
Member States should, through specific gender equality targets, gender mainstreaming and specific policy actions, increase female employment that provides economic independence, fully respect workers’ rights and eliminate the gender pay-gap, discrimination and gender gaps in employment and unemployment rates.
Liikmesriigid peaksid 2020. aastaks püüdma saavutada naiste 75% tööhõive määra (täistööaja ekvivalendi põhjal), muu hulgas järgmise kaudu:
Member States should aim to achieve a 75% employment rate for women (based on full-time equivalents ) by 2020, through, inter alia,
– rohkem riiklikke ja erainvesteeringuid, rohkem perekondadele ja üksikisikutele mõeldud kvaliteetseid riiklikke teenuseid;
- more public and private investment, more quality public services and support for families and individuals;
– parandades naiste ja meeste võimalusi töö- ja eraelu ühitamiseks, eelkõige sektorites, kus töötab rohkem mehi, tagades töötajatele õiguse töötada osalise tööajaga ning paindlikkuse tööaja ja -koha suhtes, kui nad seda taotlevad, ning piisava sünnituspuhkuse ja isapuhkuse, puhkuse ülalpeetava pereliikme hooldamiseks ja lapsendaja puhkuse;
- improve the possibilities for combining work and private life for men and women, particularly in male dominated sectors, by giving employees a right to part-time work and flexible working hours and work-places if they request for it, and adequate maternity, paternity, filial and adoption leave;
– tagades kättesaadavad, taskukohased, paindlikud ja kvaliteetsed teenused eelkõige lapsehoiu valdkonnas ning püüdes luua tingimused, et 0–3-aastaste laste hoiu osas oleks kaetud 50% vajadusest ning 3–6-aastaste laste hoiu osas 100% vajadusest, samuti parandades hooldusteenuste kättesaadavust teiste ülalpeetavate, eriti vanemate inimeste jaoks;
- ensuring accessible, affordable, flexible and high-quality services, in particular, access to child care facilities by aiming to ensure conditions for 50% of necessary care for 0-3 year-old children and 100% of care for 3-6 year-old children, and improved access to care for other dependants, in particular older persons;
– tegeledes ebakindlate töötingimuste probleemiga ning võideldes pealesunnitud osalise tööajaga töösuhete vastu, kuna enamasti mõjutab see naisi;
- addressing precarious working conditions and combating involuntary part-time work since the majority affected by those are women;
– rakendades rahvusvähemuste hulka kuuluvate naiste ja naissoost sisserändajate oskusi suuremas ulatuses ja paremini;
- more and better use of the skills of ethnic minority women and migrant women;
– tunnustades abistavate abikaasade ja elukaaslaste (enamasti naised, kes abistavad käsitöös, kaubanduses, põllumajanduses, kalanduses ja väikestes pereettevõtetes) õigusi, et pakkuda neile piisavat kaitset sotsiaalkindlustuse ja töö valdkonnas;
- recognition of the rights of assisting spouses and life partners, who in the majority of cases are women, who provide help in handicrafts, trade, agriculture, fisheries and small family businesses, to obtain appropriate protection in the field of social security and of their work;
– parandades töötingimusi ja töö väärtustamist sektorites, kus naised on eriti tugevalt esindatud (nt lapsehoid ja hooldus ning majapidamistööd, teatavad teenustesektorid);
- improving working conditions and valuation of work in sectors where women are particularly heavily represented (i.e. care and domestic work, certain service sectors);
– reageerides piirangutele, mida tööturule sisenemisel kogevad naised, eelkõige vanemad naised, noored naised, naissoost sisserändajad, rahvusvähemuste hulka kuuluvad naised, lesbilised naised, transseksuaalid ja puuetega naised, sealhulga s võttes meetmeid, et võidelda aktiivselt nende poolt kogetud diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse vormide vastu;
- address the barriers faced by women, especially older women, young women, migrant women, minority women, lesbian women, transgenders and women with disabilities, in entering the labour market, including measures which actively combat the forms of discrimination and social exclusion that they face;
– soodustades naiste suuremat osalemist teaduse ja tehnika valdkonnas, parandades nende edutamisvõimalusi nendes sektorites ning tagades, et naistöötajatel oleks võrdne juurdepääs koolitusele ja haridusele ning et neid kaasataks eelkõige keskkonnahoidlike töökohtade koolitusse;
- encourage higher participation of women in scientific and technical professions, increase their chances of promotion in these sectors and ensure that female workers have equal access to training and education and, in particular, are included in training opportunities for green jobs;
– pöörates erilist tähelepanu sellistele naiste rühmadele, keda ähvardab vaesus, näiteks üksikemad, noored emad, vallalised naised, kellel puudub töökogemus, vanemad naised ja naissoost sisserändajad, kuna paljud neist ei saa või ei ole veel võimelised tööturule sisenemisega oma olukorda parandama.
- pay specific attention to groups of women facing poverty, such as single mothers, young mothers, single women with no work experience, elderly women and migrant women, as many of them are unable or not yet able to improve their situation by entering the labour market;
Liikmesriigid peaksid suurendama jõupingutusi, et täielikult rakendada võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet ning püüdma vähendada sugudevahelist palgaerinevust 2020. aastaks 0–5%ni.
Member States should step up their efforts to fully apply the principle of equal pay for equal work and aim to reduce the gender pay gap to 0-5% by 2020.
Neid eesmärke toetab komisjoni läbi vaadatud direktiiv 75/117/EMÜ, õigusakti ettepanek, mis on tõhusam kui kehtivad õigusaktid ja millega nähakse ette meetmed juhul, kui rikutakse õigust võrdsele tasule, ning millega tagatakse, et need meetmed on hoiatavad ja proportsionaalsed (näiteks rangemad sanktsioonid korduvate rikkujate puhul).
These targets will be supported by the Commission revised Directive 75/117/EEC , a legislative proposal which is more effective than the existing legislation and which provides for measures in the event of a breach of the right to equal pay, and to ensure that these are dissuasive and proportional (for instance, higher sanctions in case of repeat offenders).
Lisa – 8. suunis – lõik 1
Annex - Guideline 8 - paragraph 1
Liikmesriigid peaksid välja töötama omandatud kvalifikatsiooni tunnustamise süsteemid, kõrvaldama takistused töötajate tööalase ja geograafilise liikuvuse eest, edendama valdkonnaülese pädevuse omandamist ja loovust ning keskenduma oma jõupingutustes eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate toetamisele ja vanemaealiste töötajate tööalase konkurentsivõime suurendamisele, tõhustades samal ajal ka kvalifitseeritud töötajate, sealhulgas teadlaste koolitust, oskusi ja kogemusi.
Member States should develop systems for recognising acquired competencies, remove barriers to occupational and geographical mobility of workers, promote the acquisition of transversal competences and creativity, and focus their efforts particularly on supporting those with low skills and increasing the employability of older workers, while at the same time enhance the training, skills and experience of highly skilled workers, including researchers
Kvaliteetse alushariduse ja atraktiivse kutseharidusega peaksid kaasnema tõhusad stiimulid elukestvaks õppeks ja võimalused alustada uuesti õppimist, tagades igale täiskasvanule võimaluse oma kvalifikatsiooni tõstmiseks, ning suunatud rände- ja integratsioonipoliitika.
Quality initial education and attractive vocational training must be complemented with effective incentives for lifelong learning, second-chance opportunities, ensuring every adult the chance to move one step up in their qualification, and by targeted migration and integration policies.
Liikmesriigid peaksid välja töötama omandatud kvalifikatsiooni tunnustamise süsteemid, kõrvaldama takistused töötajate tööalase ja geograafilise liikuvuse eest, edendama valdkonnaülese pädevuse omandamist ja loovust ning keskenduma oma jõupingutustes eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate toetamisele ja vanemaealiste töötajate tööalase konkurentsivõime suurendamisele, tõhustades samal ajal ka kvalifitseeritud töötajate, sealhulgas teadlaste koolitust, oskusi ja kogemusi , tagades sealjuures naistele ja meestele võrdse juurdepääsu ning soodustades nende võrdset osalemist .
Member States should develop systems for recognising acquired competencies, remove barriers to occupational and geographical mobility of workers, promote the acquisition of transversal competences and creativity, and focus their efforts particularly on supporting those with low skills and increasing the employability of older workers, while at the same time enhance the training, skills and experience of highly skilled workers, including researchers while ensuring equal access and promoting the equal participation of women and men .
Lisa – 8. suunis – lõik 2
Annex - Guideline 8 - paragraph 2
Investeeringuid inimressursside arendamisse, kvalifikatsiooni tõstmisesse ja elukestva õppe programmides osalemisse tuleks toetada riigi, inimeste endi ja tööandjate ühise rahalise panuse kaudu.
Investment in human resource development, up-skilling and participation in lifelong learning schemes should be promoted through joint financial contributions from governments, individuals and employers.
Kvalifikatsiooni tõstmise ja vajaduste ennetamise poliitika tulemuslikkuse üle teostatav regulaarne järelevalve peaks aitama teha kindlaks valdkonnad, mida saaks parandada, ning suurendama haridus- ja koolitussüsteemide vastavust tööturu vajadustele.
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help identify areas for improvement and increase the responsiveness of education and training systems to labour market needs.
Koostöös tööturu osapoolte ja ettevõtlussektoriga peaksid liikmesriigid parandama juurdepääsu koolitusele ning tugevdama haridus- ja karjäärinõustamist, mille üheks eesmärgiks peaks olema kaotada soolised stereotüübid, mis põhjustavad meeste ja naiste eraldamist tööturul, kombineerides selle süstemaatilise teabega uute vabade töökohtade kohta ja naistele paremate võimaluste andmisega uute tehnoloogiate sektoris, naiste osaluse edendamisega VKEdes ning oskusvajaduste parema ennetamisega , kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata naiste ja meeste võrdsele osalemisele .
In cooperation with social partners and business, Member States should improve access to training, strengthen education and career guidance , which should include doing away with the gender stereotyping that leads to segregation on the labour market, and combine this with systematic information on new job openings and increased opportunities for women in the new-technologies sector, promotion of women's participation in SMEs and enhanced anticipation of skill needs with specific attention to the equal participation of women and men .
Lisa – 9. suunis – lõik 1
Annex - Guideline 9 - paragraph 1
Selleks et tagada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete integreerimine haridusse ja koolituskavadesse, võimaldades sel eesmärgil kõikidele juurdepääsu kvaliteetsele haridusele ja koolitusele , ning parandada haridusalaseid tulemusi, peaksid liikmesriigid tegema haridus- ja koolitussüsteemidesse tõhusaid investeeringuid, eelkõige ELi tööjõu oskuste suurendamiseks, võimaldades seeläbi töötajatel kohaneda kiiresti muutuvate tööjõuturu vajadustega.
In order to ensure integration of gender equality principles in education and training programmes through access to quality education and training for all and to improve educational outcomes, Member States should invest efficiently in education and training systems notably to raise the skill level of the EU's workforce, allowing it to meet the rapidly changing needs of modern labour markets.
Meetmed peaksid hõlmama kõiki haridusvaldkondi (väikelaste haridusest ja koolidest kuni kõrghariduseni, samuti kutseharidust ja -koolitust ning täiskasvanute koolitust), võttes ühtlasi arvesse vabaharidust ja mitteformaalset õppimist , ning andma panuse sellesse, et tööturul väheneks meeste ja naiste eraldamine elukutse, valdkonna ja ametiseisundi järgi .
Action should cover all sectors (from early childhood education and schools through to higher education, vocational education and training, as well as adult training) taking also into account learning in informal and non-formal contexts and contribute to decreasing gender segregation by occupation, sector and rank in the labour market .
Lisa – 10. suunis – lõik 1
Annex - Guideline 10 - paragraph 1
Jõupingutused, mida liikmesriigid teevad vaesuse vähendamiseks, peaksid olema suunatud ühiskonnas täieliku tööturul osalemise saavutamisele ja tööhõive võimaluste laiendamisele, kasutades igakülgselt ära Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid.
Member States’ efforts to reduce poverty should be aimed at promoting full participation in society and economy and extending employment opportunities, making full use of the European Social Fund.
Jõupingutused peaksid keskenduma ka võrdsete võimaluste tagamisele, muu hulgas juurdepääsu kaudu taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele era- ja avaliku sektori teenustele (sealhulgas veebipõhistele teenustele kooskõlas 4. suunisega) ja eelkõige tervishoiule.
Efforts should also concentrate on ensuring equal opportunities, including through access to affordable, sustainable and high quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular health care.
Sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteeme peaks moderniseerima selle tagamiseks, et neid saaks igakülgselt kasutada piisava sissetulekutoetuse ja tervishoiule juurdepääsu kindlustamiseks, luues seeläbi sotsiaalse ühtekuuluvuse, kuid säilitades samal ajal nende süsteemide rahalise jätkusuutlikkuse.
Social security and pension systems must be modernised to ensure that they can be fully deployed to ensure adequate income support and access to healthcare — thus providing social cohesion — whilst at the same time remaining financially sustainable.
Võttes arvesse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse mitmemõõtmelisust, peaksid jõupingutused, mida liikmesriigid teevad vaesuse vähendamiseks, olema suunatud ühiskonnas täieliku tööturul osalemise saavutamisele ja tööhõive võimaluste laiendamisele kõigi jaoks , kasutades igakülgselt ära Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid.
In the context of the multidimensional nature of poverty and social exclusion, Member States’ efforts to reduce poverty should be aimed at promoting full participation in society and economy and extending employment opportunities for all , making full use of the European Social Fund.
Jõupingutused peaksid keskenduma ka võrdsete võimaluste ning naiste tööturul võrdse osalemise tagamisele, muu hulgas juurdepääsu kaudu taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele era- ja avaliku sektori teenustele (sealhulgas veebipõhistele teenustele kooskõlas 4. suunisega) ja eelkõige tervishoiule.
Efforts should also concentrate on ensuring equal opportunities and equal participation in the labour market for women , including through access to affordable, sustainable and high quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular health care.
Liikmesriigid peaksid kehtestama tõhusad diskrimineerimise vastased meetmed , pöörates erilist tähelepanu naistele, kuna naiste osakaal vaeste hulgas üha suureneb, ning lisama riskirühmade kaitseks soolise mõõtme ja tagama selliste rühmade kaasamise tööturule .
Member States should put in place effective anti-discrimination measures focusing particularly on women, and taking into account the feminisation of poverty and integrate a gender perspective in order to protect groups at risk and to ensure their inclusion into the labour market .
Sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteeme peaks moderniseerima selle tagamiseks, et neid saaks igakülgselt kasutada igaühele piisava sissetulekutoetuse ja tervishoiule juurdepääsu kindlustamiseks, luues seeläbi sotsiaalse ühtekuuluvuse, kuid säilitades samal ajal nende süsteemide rahalise jätkusuutlikkuse.
Social security and pension systems must be modernised to ensure that they can be fully deployed to ensure adequate income support and access to healthcare for each individual — thus providing social cohesion — whilst at the same time remaining financially sustainable.
Toetussüsteemide puhul peaks keskenduma sissetuleku kindlustatuse tagamisele ühelt töökohalt teisele üleminekul ja vaesuse vähendamisele eelkõige nende rühmade hulgas, kelle puhul sotsiaalse tõrjutuse oht soolise võrdõiguslikkuse aspektist on kõige suurem, nagu ühe vanemaga perekonnad, vähemused, puuetega inimesed, lapsed ja noored, vanemad naised ja mehed, seaduslikud sisserändajad ja kodutud , kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata naistele, kes on terrorismi, inimkaubanduse, organiseeritud kuritegevuse ja koduvägivalla ohvrid .
Benefit systems should focus on ensuring income security during transitions and reducing poverty, in particular among groups most at risk from social exclusion in the context of gender equality , such as one-parent families, minorities, people with disabilities, children and young people, elderly women and men, legal migrants and the homeless , w ith particular attention to female victims of terrorism, trafficking, organised crime and domestic violence .
Samuti peaksid liikmesriigid kõige haavatavamate inimeste toetuseks aktiivselt edendama sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni ning samas muutma majandus- ja sotsiaalpoliitika soospetsiifilisemaks .
Member States should also actively promote the social economy and social innovation in support of the most vulnerable , while making economic and social policies that are more gender-aware .
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamine ja toimimine
on the funding and functioning of the European Globalisation Adjustment Fund
Arvamuse raportöör (*):
Rapporteur for the opinion(*):
Elisabeth Morin-Chartier , tööhõive- ja sotsiaalkomisjon
Elisabeth Morin-Chartier , Committee on Employment and Social Affairs
(*) Menetlus kaasatud komisjonide osalusel: kodukorra artikkel 50
(*) Associated committees: Rule 50 of the Rules of Procedure
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS.........................................................18
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs (*) .........19
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS......................................................23
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............24
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamise ja toimimise kohta
on the funding and functioning of the European Globalisation Adjustment Fund
ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. ;
OJ L 406, 30.12.2006, p 1.
ELT L 167, 29.6.2009, lk 26. ;
OJ L 167, 29.6.2009, p 26. ,
– võttes arvesse oma 23. oktoobrist 2007. aastast kuni käesoleva ajani vastu võetud resolutsioone
– having regard to its resolutions on the proposals for decisions of the European Parliament and of the Council on mobilisation of the European Globalisation Adjustment Fund, in accordance with Point 28 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management, that have been adopted since 23 October 2007
Vastuvõetud tekstid, 25.3.2010 ( P7_TA-PROV(2010)0071 ja P7_TA-PROV(2010)0070 ), 9.3.2010 ( P7_TA-PROV(2010)0044 , P7_TA-PROV(2010)0043 ja P7_TA-PROV(2010)0042 ), 16.12.2009 ( P7_TA-PROV(2009)0107 ), 25.11.2009 (TA-PROV(2009)0087), 20.10.2009 ( P7_TA(2009)0049 ), 15.9.2009 ( P7_TA(2009)0009 ), 5.5.2009 ( P6_TA(2009)0339 ), 18.11.2008 (ELT C 16E, 22.1.2010, lk 84), 21.10.2008 (ELT C 15E, 21.1.2010, lk 117), 10.4.2008 (ELT C 247E, 15.10.2009, lk 75), 12.12.2007 (ELT C 323E, 18.12.2008, lk 260) ja 23.10.2007 (ELT C 263E, 16.10.2008, lk 155). ettepanekute kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28;
Texts adopted of 25.3.2010 ( P7_TA-PROV(2010)0071 and P7_TA-PROV(2010)0070 ), 9.3.2010 ( P7_TA-PROV(2010)0044 , P7_TA-PROV(2010)0043 and P7_TA-PROV(2010)0042 ), 16.12.2009 ( P7_TA-PROV(2009)0107 ), 25.11.2009 (TA-PROV(2009)0087), 20.10.2009 ( P7_TA(2009)0049 ), 15.09.2009 ( P7_TA(2009)0009 ), 5.5.2009 ( P6_TA(2009)0339 ), 18.11.2008 (OJ C 16E, 22.1.2010, p.84), 21.10.2008 (OJ C 15E, 21.1.2010, p.117), 10.4.2008 (OJ C 247E, 15.10.2009, p.75), 12.12.2007 (OJ C 323E, 18.12.2008, p.260) and 23.10.2007 (OJ C 263E, 16.10.2008,p.155). ,
– võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta teatist KOM(2008)0421 ja 28. juuli 2009. aasta teatist KOM(2009)0394 Euroopa Parlamendile ja nõukogule Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi 2007. ja 2008. aasta tegevuse kohta;
– having regard to the Commission communications of 2 July 2008 ( COM(2008)0421 ) and 28 July 2009 ( COM(2009)0394 ) to the European Parliament and the Council on European Global Adjustment Fund activities in 2007 and 2008,
– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi ( A7-0236/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0236/2010 ),