natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kliimamuutuse peamised tagajärjed on lühidalt sõnastatuna järgmised: sajupäevi on vähem, kuid sademed on intensiivsemad, mahasadava lume kogus on väiksem ja põuaperioodid on pikemad.
The main impacts of Climate change can be summarised as fewer rainy days but more intense precipitations, decreased volumes of snowfall, and increased drought periods.
Sellel on otsene geograafiline mõju: maapinna erosioon ja üleujutuste oht suureneb, samal ajal sajab vähem lund, mis omakorda mõjub halvasti põhjaveereservuaaride taastäitumisele.
This directly impacts on the geography of land, augmenting soil erosion processes and flood risk, whilst reducing snowfall that, in turn, hampers the ability of underground aquifers to recharge independently.
Praegused veemajandamise viisid näitavad ilmekalt, miks meil tuleb oma nüüdset lähenemist varude haldamisele muuta.
Current practises of water management provide an important demonstration of why we need adapt our approaches towards current resource management.
Kohtades, kus on vihma sadanud, tuleb vihmavett säilitada võimalikult kaua, ja seoses suurenenud tulvaveeohuga tuleks veekogusid kohandada selliselt, et nende retensiooniaeg pikeneb.
Rain needs to be kept as long as possible where it falls and water bodies should be adapted to increase retention times, due to the increased risks associated with flash floods.
Jõesänge tuleb asjakohaselt reguleerida, kusjuures sellise reguleerimise tulemusena tekkivaid koski tuleks kasutada elektrienergia tootmiseks.
River beds have to be managed in a proper way, with waterfalls that result from such management being harnessed for electricity generation.
Põuaperioodide pikenedes suureneb metsatulekahjude oht.
Longer droughts will increase the risk of forest fires.
Siin tähendab kliimamuutusega kohanemine põlemiskoormuse vähendamist metsa hõrendamise kaudu, millega omakorda vähendatakse tulekahjude puhkemise sagedust ja tule levimist.
In this case, adaptation will consist of decreasing fire loads by thinning the forest which will, in turn decrease the occurrence and speed of fire outbreak.
Metsa- ja põllumajanduse biomassijääkide ärakasutamine aitab tegelikult olulisel määral suurendada kliimamuutusega kohanemise võimet.
In fact, an important contribution to the adaptation capability will come from the exploitation of forest and agricultural biomass residuals.
Kohanemismeetmed on kliimamuutuse probleemidele reageerimisel põhjapaneva tähtsusega ja ühtlasi aitavad need parandada Euroopa Liidu turvalisus- ja toimimisvalmidust.
Adaptation measures are fundamental in order to confront the dynamic challenges of climate change, whilst also improving the safety and service capabilities of the European Union.
Valge raamat on üksnes ettevalmistav töö – sellega püütakse anda üldine poliitikaraamistik, millele tuginedes saaks hiljem välja töötada vajalikke kavasid ja strateegiaid.
This White Paper, though, is only a preparatory work that aims to give a broad policy framework from which necessary plans and strategies can later be developed.
Niisugust eesmärki silmas pidades ei sisalda meie algatusraport konkreetseid viiteid eri poliitikavaldkondade üksikküsimustele, vaid selles visandatakse üldine strateegiline lähenemine, mis keskendub Euroopa Liidu vastupidavuse suurendamisele kliimamuutuse tagajärgede vastu.
Defined by this intent, our initiative report does not contain specific references on many details on a number of policy areas but outlines a general strategic approach on increasing the resilience of the EU to the impacts of climate change.
Kui asutakse välja töötama konkreetseid poliitikakavasid, jääb kindlasti ruumi põhjaliku analüüsi tegemiseks, seda eriti rahastamise aspekti puhul.
When the specific policy plans will be elaborated there will certainly be space for a thorough analysis, especially on the financing aspect.
Rahalisi vahendeid saabki kindlaks määrata alles siis, kui on selge, mida tahetakse saavutada.
Funds, in fact, can be defined only when there is a clear idea of what has to be achieved.
Kõikehõlmava kohanemisstrateegia põhipunktid peaksid olema järgmised: kommunikatsiooni tähtsustamine (teabe kogumine ja edasiandmine asjaomastele riigi- ja piirkondlikele võrkudele), sealhulgas ka selge arusaamine sellest, kuidas jõupingutusi kliimamuutusega kohanemiseks tuleks jagada, lähtudes riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi kohanemissuutlikkusest ning territoriaalsest mõjust; head juhtimistava järgivate struktuuride esiletõstmine, suurendamaks poliitika tõhusust; kliimamuutusega kohanemise meetmete lülitamine kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse.
The main points of a comprehensive adaptation strategy should be: an emphasis on communication (collecting and distributing data to relevant National and local networks) including a clear understanding of how the adaptation efforts should be shared based on National, regional and local adaptation capacities and their territorial footprint; focus on a good governance structure for a real policy effectiveness; mainstreaming of climate adaptation policy into all other EU policies.
Territoriaalne mõõde peaks sellises tähtsas asjas, nagu seda on kliimamuutusega kohanemise poliitika, olema juba ka tegutsemist määrav mõõde, mitte enam pelgalt eesmärk; otsustava tähtsusega küsimus on seega maakasutus ja selle ühtne planeerimine.
The territorial dimension should be an operational dimension, not anymore an objective for such an important policy as adaptation; hence the crucial problem is land management and its coherent planning.
Mõnedes valge raamatu ettepanekutes rõhutatakse vajadust arvestada sellega, kuidas kliimamuutusega kohanemine seostub inimeste ja loomade tervisega.
Some suggestions to the White Paper point to the necessity to approach the relation between climate change adaptation and human and animal health.
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonile
for the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
ettepaneku kohta võtta vastu Komisjoni valge raamat „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik”
on the Commission White paper: "Adapting to climate change: Towards a European framework for action"
Arvamuse koostaja: Marisa Matias
Rapporteur: Marisa Matias
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. arvestades, et kliimamuutus on ülemaailmne nähtus ja selle mõju on maailma piirkondade ja eri majandussektorite vahel ebaühtlaselt jaotunud; arvestades, et isegi selle sotsiaal-majanduslikud aspektid, kulud ja tulud on erinevad nii arengumaades kui ka arenenumates riikides; arvestades, et kliimamuutuse probleemide lahendustes peab seetõttu ühendama kohanemismeetmed strateegiatega, mis tagavad selgete ja terviklike tegevuskavade abil tõhusa liikumise säästva arengu poole kõigis asjaomastes sektorites;
A. whereas climate change is a global phenomenon, and its impacts are unequally distributed among the regions of the world and the various sectors ; whereas even the socio-economic aspects, costs and benefits will be different both in developing countries and more developed countries; whereas responses to climate change therefore have to integrate adaptation measures along with strategies to ensure an effective path towards sustainable development through clear and comprehensive action plans in all relevant sectors,
B. arvestades, et kliimamuutuse põhjuste leevendamist ja kliimamuutuse mõju piiravate kohanemismeetmete võtmist ei ole alati võimalik lahus hoida; arvestades, et ELi hiljutistel õigusloomealgatustel, mis käsitlevad rehvide kütusesäästlikkuse märgistust, energiamärgistust ja ehitiste energiatõhusust ning mis kuuluvad energiatõhususe paketti, on CO2 heitkoguste vähendamisel oluline roll ja need tuleb lisada ka uute ELi tasandi energeetikastruktuuride loomise edaspidistesse meetmetesse;
B. whereas mitigation of the causes of climate change, on the one hand, and adaptation measures to limit its impacts, on the other, cannot always be separated; whereas recent EU legislative initiatives on labelling of tyres, energy labelling and on energy performance of buildings as part of the energy efficiency package play an important role in cutting CO2 emissions, and also have to be integrated in future interventions for new energetic patterns at EU level,
C. arvestades, et vastavalt läbivaadatud direktiivile heitkogustega kauplemise süsteemi kohta peaksid liikmesriigid eraldama vähemalt 50% heitkogustega kauplemise süsteemist saadavatest tuludest leevendamis- ja kohanemismeetmeteks;
C. whereas, according to the revised ETS Directive, Member States should earmark at least 50% of ETS revenues for both mitigation and adaptation measures,
D. arvestades, et kliimamuutus mõjutab vältimatult energia pakkumist, ELi energiajulgeoleku välisaspekte ja energia nõudlust; arvestades, et ilmastikutingimused, nagu tugevad vihmad, kõrgemad temperatuurid, kuumalained, põud, tugevad tormid, üleujutused ja tulekahjud, võivad energiatarne infrastruktuure märkimisväärselt häirida ja kahjustada, mõjutades seeläbi otseselt energia tootmist, transporti ja lõpptarbijatele jaotamist;
D . whereas climate change will inevitably have an impact on energy supply , external aspects of EU energy security and demand for energy ; whereas weather conditions such as heavy rainfalls, increasing temperatures, heat waves, droughts, severe storms, floods and fires can cause significant interruptions and damage to energy supply infrastructure, therefore directly affecting energy production and transport and distribution to final users,
E. arvestades, et energiaallikate, jaotusvõrkude ja energiatarnijate mitmekesistamine on oluline vahend piisavatele energiatarnetele võrdse juurdepääsu tagamiseks ning vastab samal ajal ELi eesmärgile suurendada taastuvatest energiaallikatest pärit energia kasutamist ja vähendada CO2 heitkoguseid;
E . whereas the diversification of energy sources and distribution channels as well as energy suppliers is an important instrument in guaranteeing equal access to and adequate supply of energy, complying at the same time with the EU objective of enhancing the use of energy from renewable sources and reducing CO2 emissions,
F. arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peaksid kehtivate ja tulevaste õigusaktide, poliitikate ning programmide rakendamisel ja muutmisel lisama neile kohanemismeetmed,
F . whereas the Commission and the Member States should integrate adaptation measures when implementing and modifying existing and forthcoming legislation, policies and programmes,
2. märgib, et ühendatud energiainfrastruktuuri arendamine ja lairibasidega kaetus Euroopa tasandil hõlbustaksid kohanemist kohanemissuutlikkuse tõstmise ja laiema riskijaotuse abil;
Notes that the development of interconnected energy infrastructure and broadband coverage at European level would facilitate adaptation through increased adaptive capacity-building and greater risk-sharing;
7. rõhutab samuti, et sellega seoses tuleb esmatähtsaks pidada lisameetmeid edendamaks ühenduse strateegiat, millega püütakse 2020. aastaks saavutada energiatõhususe 20%-line tõus; peab kehtivate energiatõhususe tegevuskavade hindamisel samuti asjakohaseks kaaluda võimalust muuta see eesmärk ühenduse tasandil õiguslikult siduvaks;
Stresses also that, in this connection, immediate priority must be given to additional measures to promote the Community strategy aimed at achieving a 20% increase in energy efficiency by 2020; also considers it appropriate, in the context of assessing current energy efficiency action plans, to consider the possibility of making this objective legally binding at Community level;
10. on arvamusel, et (ka kohanemisotsuste puhul) mõju ühele sektorile avaldab sageli mõju ka muudele sektoritele, ning palub seetõttu komisjonil kohanemismeetmete rakendamisel seda vastastikust mõju arvesse võtta;
Considers that (also in relation to adaptation decisions) impacts on one sector will often have implications for other sectors, and therefore calls on the Commission to take into account these interactions in implementing adaptation measures;
a. arenenud riikidega, et suurendada taastuvatel energiaallikatel põhinevate tehnoloogiate levikut,
a. developed countries, to increase the spread of renewable technologies,
b. arengumaadega, et toetada nende võitlust kliimamuutuse vastu, mis mõjutab kõnealuste riikide kõige haavatavamaid piirkondi, kusjuures alati tuleb arvestada piirkonna eripäradega ning kriteeriumiks seada selle piirkonna sotsiaalne ja majanduslik areng antud arenguriigis, millega rahvusvahelist koostööd korraldatakse;
b. developing countries, to support their fight against climate change affecting the most vulnerable regions in their countries, always respecting the particular circumstances of each region, the criterion being the social and economic development of those regions of developing countries with which international cooperation is organised ;
18. rõhutab sellega seoses, et kliimamuutusevastases võitluses aktiivse osaluse saavutamiseks on väga olulised kohaliku tasandi algatused, nagu metsa uuendamine ja metsastamine, ning juhib tähelepanu sellele, et oluline roll on häid tavasid puudutava teabe vahetamisel ja asjakohastel teavituskampaaniatel (nt kuidas ranniku- ja mägipiirkonnad, saared ja madalikud peaksid kohanema kliimamuutusega) koos ulatuslikumate algatustega nii riiklike asutuste kui ka ELi poolt, et tõhusamalt rakendada ühenduse õigusakte, strateegiaid ja programme selles valdkonnas; märgib ühtlasi, et äärealad saavad detsentraliseeritud energiatootmisega paljuski kaasa aidata suurema energiatõhususe saavutamisele võrgukadude vähendamise ja nõudluse parema juhtimise teel;
Stresses in this context the great importance of initiatives at the local level , such as reforestation and afforestation, in order to actively participate in the fight against climate change and points out the important role of exchange of information on good practices and appropriate information campaigns, e.g. on how coastal and mountain areas, islands and lowlands should adapt to climate change , in coordination with the more extensive initiatives undertaken by national authorities and by the EU with a view to the more effective implementation of Community legislation, strategies and programmes in this area ; also points out that outlying regions can make a major contribution through decentralised energy production, helping to achieve greater energy efficiency through reduced grid wastage and better demand management;
20. rõhutab, et kliimamuutustega kohanemise Euroopa tegevusraamistiku eduka rakendamise tagamiseks on väga tähtis selle lisamine ülemaailmselt sõlmitud laiaulatuslikku kokkuleppesse (millel on õiguslikult siduvad eesmärgid) mis käsitleb kliimamuutustega võitlemise meetmeid, ning rõhutab, et EL peab võtma siin juhtrolli.
Stresses that, when it comes to ensuring the successful implementation of the European Framework for Action on Adaptation, a decisive factor will be its inclusion as part of a cohesive and ambitious worldwide agreement (with legally binding objectives) on measures to combat climate change, and that the EU must take the lead in this direction;
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Komisjoni valge raamat „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik”
on the Commission White Paper ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’
Transpordi- ja turismikomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. arvestades, et transpordisektori osa ELi kasvuhoonegaaside heitmetes on 27% ja see kasvab veelgi;
A. whereas the transport sector accounts for approximately 27% of EU greenhouse gas emissions and this percentage is increasing,
B. arvestades, et Euroopa Ülemkogu kiitis 8 ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumisel heaks Euroopa Liidu eesmärgi vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid võrreldes 1990. aastaga 20% või rahvusvahelise kokkuleppe korral 30%; arvestades, et seda eesmärki ei saa saavutada ilma sellele eesmärgile vastava strateegiata transpordi valdkonnas;
B. whereas on 8 and 9 March 2007 the European Council approved the setting of an objective for the European Union of reducing greenhouse gas emissions by 2020 by 20% or by 30%, in the event of international agreement, compared with 1990, and whereas this objective cannot be achieved without a strategy consistent with this objective being applied to the transport sector,
C. arvestades, et kliimamuutus on eelkõige inimtegevusest põhjustatud tõsiasi ning tuleb koondada kõik asjaosalised kliima kaitsmisele suunatud ülemaailmseks pikaajaliseks pingutuseks, milles ühendatakse ennetus-, leevendamis- ja kohanemismeetmed, ning et sel eesmärgil tuleb kavandada nii valdkondlikke kui ka valdkondadevahelisi poliitikaid,
C. whereas climate change is a reality that is largely caused by human activity, the challenge being to bring together all the players involved in a global and sustainable effort to protect the climate, combining prevention, mitigation and adaptation measures, and whereas the policies drawn up for this purpose need to be both sectoral and cross-sectoral,
4. rõhutab, et transpordisektor peab kliimamuutustega kohanemiseks tegema eriti suuri jõupingutusi ja need jäävad praegu suures osas selle sektori ettevõtete kanda; leiab siiski, et transpordisektori ja ettevõtete kohanemiseks tehtud jõupingutused ei saa olla sõltumatud, arvestades eriti nende mõju kogu Euroopa majanduse konkurentsivõimele, ja seega tuleb neid kliimamuutustega kohanemise strateegilises lähenemises arvesse võtta, kavandades meetmeid transpordisektori vastupanuvõime suurendamiseks;
Stresses that efforts by the transport sector to adapt will be particularly difficult in the face of climate change and that it is companies in the sector which are at present making the majority of the efforts; considers, however, that efforts by this sector and its companies to adapt must not simply be independent, bearing in mind what is at stake in terms of the competitiveness of the whole of the European economy, and that they must be fully taken into account in the strategic approach to adaptation, in particular by proposing action to increase the resilience of the transport sector;
8. rõhutab, et komisjon peaks hindama erinevate transpordiliikide tõhusust kaupade vedamisel ning eri transpordiliikide ühendvedude suurendamise viise linnades uues Euroopa linnade jätkusuutliku liikumiskeskkonna plaanis, mille aluseks on linnade kohandamine kliimamuutuste tagajärgedega;
Stresses that the Commission should evaluate the effectiveness of different modes of transport for the distribution of goods and ways of increasing intermodality between different modes in our cities in a new sustainable urban mobility plan for European cities, based on adapting our cities to the effects of climate change;
10. kiidab heaks kavandatavad meetmed füüsilise infrastruktuuri vastupanuvõime suurendamiseks; rõhutab, et meetmed peavad lisaks ehitusele hõlmama ka infrastruktuuri ülalpidamist, sealhulgas transpordi infrastruktuuri, ja palub komisjonil kaasata transpordiohutuse vallas tegutsevate ühenduse asutuste tööprogrammi vajadus hinnata ümber ohutus- ja tehnilised standardid vastavalt uutele kliimamõjudele;
Approves the action proposed in order to increase the resilience of physical infrastructure; stresses that such action must cover not only the construction but also the maintenance of infrastructure, including transport infrastructure, and calls on the Commission to incorporate the need to reassess safety and technical standards in the light of new climate impacts into the work programme of Community agencies working in the field of transport safety;
12. palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta erimeetmeid rannikualade ja merekeskkonna kaitseks ühenduse merenduspoliitika raames, mis hõlmab ühtse lähenemisviisi osana merevedusid, merekeskkonna kaitset ning rannikualade haldamist ja arengut;
Calls on the Commission and Member States to implement specific measures to protect coastal areas and the marine environment, in line with the common maritime policy, which takes into due account maritime transport, the protection of the marine environment and the administration and development of coastal areas as part of an integrated approach;
19. leiab, et kliimamuutuste mõju ja kohanemise juhtrühm võiks kaasata oma töösse Euroopa Parlamendi liikmeid, kes töötavad vastavates parlamendikomisjonides (eriti põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis; keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonis; tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis ning transpordi- ja turismikomisjonis);
Considers that the Impact and Adaptation Steering Group could provide for Members of the European Parliament working in the relevant parliamentary committees to participate (in particular the Committee on Agriculture and Rural Development, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Transport and Tourism);
ettepaneku kohta võtta vastu Komisjoni valge raamat „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik”
on the Commission White Paper entitled ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’
Arvamuse koostaja: Salvatore Caronna
Rapporteur: Salvatore Caronna
Regionaalarengukomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. on seisukohal, et kliimamuutuse mõju on eri sektorites ja Euroopa piirkondades erinev, mida näitab komisjoni uurimus „Regions 2020“
Takes the view that the impact of climate change varies between sectors and European regions, as shown by the Commission study ‘Regions 2020’
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf , (November 2008). : kliimamuutus mõjutab kõige rohkem Lõuna- ja Ida-Euroopa piirkondi, eelkõige saari ja rannikupiirkondi, äärepoolsemaid piirkondi ning veepuudusest ohustatud piirkondi, ja on oht, et piirkondlikud erinevused aina suurenevad isegi ühe riigi eri piirkondade vahel;
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf , (November 2008). : the regions under greatest pressure from climate change are those located in southern and eastern Europe, particularly island and coastal regions, the outermost regions and areas with a high risk of water shortages, with a danger that regional disparities will subsequently increase, even among regions in the same country;
8. märgib, et geograafiliselt kaugemate piirkondade jaoks strateegilise tähtsusega sektoreid, nagu põllumajandus, ei tohiks kliimamuutusega kohanemise meetmete raames koormata ülemääraste kuludega, sest see võib ohustada jätkusuutlike maakogukondade tulevikku;
Notes that sectors of strategic importance to geographically peripheral regions, such as agriculture, should not be shouldered with excessive burdens as part of the framework for action to adapt to climate change, thereby jeopardising the future of sustainable rural communities;