natgillin/translations-raw huggingface dataset:
101. rõhutab, et kui aastatuhande arengueesmärgid saavutatakse, siis väheneb vaesuses elavate inimeste arv kümne aastaga poole võrra – see oleks suur saavutus, mis samas tähendab, et sajad miljonid vaeseimad ja ohustatuimad inimesed elavad endiselt kroonilises vaesuses;
Stresses that if the MDGs are achieved, the proportion of people in poverty will be halved within a decade, a huge achievement but one that will nevertheless leave hundreds of millions of poorest and most vulnerable people trapped in chronic poverty;
103. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile , liikmesriikide ja läbirääkijariikide valitsustele ning parlamentidele, Parlamentidevahelisele Liidule, ÜRO-le ja OECD arenguabikomiteele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the accession countries, the Inter-Parliamentary Union, the United Nations and the Development Assistance Committee of the OECD;
Aastatuhande arengueesmärgid on ülemaailmse partnerluse ajaliselt määratletud, mõõdetavad eesmärgid.
The Millennium Development Goals (MDGs) are time-bound, measurable targets for global partnership.
Ent samas kui mitmel pool maailmas on tehtud jõudsaid edusamme aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas, on Saharast lõunas asuvad Aafrika riigid selles vallas teinud väga vähe, olles maailma vaeseim piirkond.
Yet whereas many parts of the world have made significant progress towards meeting the MDGs, Sub-Saharan Africa remains seriously off track and is the poorest region in the world.
2005. aastal võttis EL-15 kohustuse suunata 2015. aastaks 0,7 % rahvamajanduse kogutulust ametlikku arenguabisse; 2010. aastaks oleks see näitaja pidanud olema 0,56 %.
In 2005 the EU-15 pledged to reach 0.7% of Gross National Income (GNI) as Official Development Assistance (ODA) by 2015, with an interim target of 0.56% by 2010.
Rahaliste vahendite kavandatud kasvust (26,5 miljardilt 50 miljardile eurole) peaks Aafrikale minema vähemalt pool.
At least half of the planned increase from €26.5bn to €50bn is to go to Africa.
Euroopa Komisjon nentis oma hinnangus ELi Aafrika strateegia kohta, et nimetatud eesmärgid saavutatakse.
The European Commission (EC) has already, in its assessment of the EU Strategy for Africa, stated that these targets will be met.
Ometi tuleb tõdeda, et ametlik arenguabi oli 2005. aastal erakordselt suur suuresti tänu ulatuslikele Pariisi Klubi võlakergendustehingutele.
We should note however, that ODA was exceptionally high in 2005 due to large Paris Club debt relief operations.
Tegelik kahepoolne abi Saharast lõunas asuvatele Aafrika riikidele kasvas 2006. aastal 23 % ehk 21 miljardile eurole, kuid kui Nigeeria võla kustutamine välja arvata, suurenes kahepoolne abi nimetatud piirkonnale vaid 2 %.
Bilateral aid to Sub-Saharan Africa rose by 23% in real terms to €21bn in 2006, however, if we exclude debt relief to Nigeria, bilateral aid to the region rose by only 2%.
OECD poolt kasutatavad raamatupidamistavad võimaldavad doonorriikidel käsitleda võlakustutuskirje nominaalväärtust kui abi, kuid tegelikkuses ei tähenda kustutatud võlg uute vahendite siirdamist arengusse.
The counting conventions used by the OECD do actually allow donors to add in the nominal value of debt write off as aid but the reality is that debt relief does not represent a transfer of any new resources for development.
Vastavalt Monterrey konsensusele ei tohiks Aafrika riikidele antud tegelikku abi peegeldavad näitajad selguse huvides sisaldada võlakergendust.
In line with the Monterrey Consensus, debt relief should be taken out of all figures intended to give a clear picture of levels of actual aid to Africa.
Aastatuhande arengueesmärkide saavutamise eelduseks on kasvav ja tõhusam abi kõige vaesematele arengumaadele, lisaks nende riikide sisemiste vahendite koondamisele.
Clearly the MDGs will not be reached unless the poorest developing countries receive increased and improved aid to complement their own domestic resource mobilisation.
ÜROd, Aafrika Liitu, G8 riike ja Euroopa Liitu tuleb julgustada tegelema praeguste kalkulatsioonidega, millest ilmneb, et doonorriigid peaksid plaanima eelarvesse umbes 3,7 miljardit eurot aastas varasemast enam, et jõuda 2010. aastaks eesmärgiks võetud Aafrikale antava abi tasemele (18,7 miljardit eurot tegelikes vahendeis ).
The UN, AU, G8 and EU must be galvanised to deal with the current estimates which show that donors should be budgeting for the provision of increases of roughly €3.7bn a year so that the objective of reaching the level of €18.7bn in real resources for Africa can be achieved by 2010.
Ühtlasi on vaja suuremat pühendumust Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kokkuleppest kinnipidamisele, mis tagaks olulise tähtsusega, pikaajaliselt etteennustatava rahastamise.
We also need to see a greater commitment to meeting the Paris Declaration Agreement on Aid Effectiveness, which would guarantee essential, long-term predictable funding.
Ühtlasi on oluline võtta arvesse arenguabikomiteesse mittekuuluvate doonorriikide suurenevat arvu; nende seas on muuhulgas Venemaa, Hiina ja ELi liikmesriigid, kes ei osale arenguabikomitees.
Another factor that needs to be understood is that there are an increasing number of non-DAC donors, including Russia, China and non-DAC EU Member States.
Nende osalusega – eriti teatud riikide mõjuga avalikule haldusele, majanduspoliitikale ja läbipaistvusele – tuleb arvestada.
Their involvement should be taken into account, particularly the influence of some on governance, economic policy and transparency.
ROHKEM VAHENDEID ARENGU SOODUSTAMISEKS
MORE RESOURCES FOR DEVELOPMENT
2008. aastal algava Euroopa Ühenduse kulude põhjaliku läbivaatamise käigus peab täpselt arvestama arengukuludega.
Development spending must be adequately taken into account when the fundamental review of EC expenditure takes place, starting in 2008.
Lisaks ametlikele arengueesmärkidele tuleb uurida uuenduslikke rahastamisallikad kui alternatiive senistele.
Innovative sources of finance should also be explored as alternative sources of funding in addition to ODA.
Immuniseerimise rahvusvahelise rahastamisvahendi võlakirjadega on Vaktsiinide ja Immuniseerimise Ülemaailmne Liit kogunud 0,75 miljardit eurot.
International Finance Facility for Immunisation bonds have raised €0.75bn for immunisation through the Global Alliance for Vaccines and Immunisation.
Prantsuse lennupiletimaks tõuseb eeldatavasti 187 miljonit eurot aastas.
The French air ticket levy is expected to raise €187mn a year.
Kaheksa Aafrika riiki ja neli arenenud riiki on astunud esimesi samme lennundusmaksu juurutamiseks.
Eight African and four developed countries have taken initial steps to introduce an aviation levy.
Nüüd, kui ELi finantsraamistik ja Euroopa Arengufondi kümnes raamistik on 2013. aastani kinnitatud ja vaid vähesel määral suurem eelmisest, peaks rahastamine kasvama tõenäoliselt liikmesriikide kahepoolse abi arvel, mis tähendab ELi abi vastavat kahanemist liikmesriikide poolt antava abiga võrreldes.
With both the EU Budget and EDF 10 now set until 2013 and showing only marginal increases, a rise in funding will probably have to be channelled through Member States' bilateral aid packages, which implies a proportional reduction in the amount of EU aid relative to the aid supplied to individual EU Member States.
Liikmesriigid peaksid töötama välja strateegiad, mis võimaldaksid neil anda rohkem abi komisjoni vahendusel.
Member States should develop strategies that will enable them to channel more money through the Commission.
Üks soovitus on luua spetsiaalne aastatuhande arengueesmärkide fond, mille ülesanne on vaesuse vähendamine kõigis vaestes maades ja mida hallatakse läbipaistvalt ja vastutustundlikult.
One suggestion has been the creation of a special MDG fund focused on poverty-reducing activities in all poor countries and governed in a transparent and accountable way.
VÕLGADE VÄHENDAMINE
DEBT RELIEF
Gleneagle’is antud lubadus vähendada suurtes võlgades olevate vaeste riikide võlgasid 100 % on täidetud.
The promise to deliver 100% debt relief to HIPC countries at Gleneagles has been met.
Sierra Leone oli seitsmeteistkümnes riik, mis jõudis 2006. aasta lõpus suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatuse nn lõpp-punkti.
Sierra Leone was the seventeenth country to reach the HIPC completion point at the end of 2006.
Kaheksa riiki on käesoleval hetkel jõudnud nn otsuse etappi ning veel kaheksa riiki on nn otsuse-eelses etapis.
Eight countries are currently at decision point and a further eight are at pre-decision point.
Võlgade vähendamine on võimaldanud suunata sotsiaalkulutusteks Aafrikas ümber 420 miljoni eurot, näiteks on mitmes riigis kaotatud koolimaks.
Debt relief has enabled €420mn to be redirected to social spending in Africa, such as the abolition of school fees in a number of countries.
Aafrika Liit kutsub rahvusvahelist üldsust üles kehtestama „õiglasi ja erapooletuid kaubandussüsteeme ning võimaldama juurdepääsu oma turgudele".
The AU has called upon the international community to establish 'fair and equitable trading systems and to facilitate access to their markets'.
Kuna Euroopa Liit osales Doha vooru läbirääkimistes ühtse kaubandusblokina, on ilmselt tegemist valdkonnaga, milles Euroopal on enim võimalusi muutust hõlbustada.
With the EU negotiating the Doha Round as a single trading bloc, it is clearly an area where Europe has the greatest capacity to affect change.
Nii rahvusvahelisel kui majanduskoostöö lepingute läbirääkimiste tasandil tuleb läbi arutada turule juurdepääsu võimaldamise tingimused, tehnilised kaubandustõkked, piiravad päritolureeglid ning ka arvestatavad kogusepiirangud.
At the international level and at the level of the EPA negotiations, conditions for market access, technical barriers to trade and restrictive Rules of Origin need to be addressed, as do serious capacity constraints.
ÜRO valitsustevaheline kliimamuutuste rühm on tõstnud esile, et kuigi maailma vaeseimad maad on kliimamuutusele kõige vähem kaasa aidanud, tabab nimetatud nähtus neid kõige valusamalt.
The UN Intergovernmental Panel on Climate Change has stressed that while the worlds poorest countries have contributed the least the problem of climate change, they are the worst hit by the phenomenon.
Euroopa Liit on juba võtnud endale kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20 % ja kui teised tööstusriigid toetavad nimetatud plaani, siis 30 %.
The EU has already made a commitment to reduce greenhouse gas emissions by 20% by the year 2020 and by 30% if there is similar support from other industrialized nations.
Doonorriigid suurendasid ühtlasi aastatel 2000-2005 keskkonnakavade rahastamist, kuid rahastamist tuleb veelgi suurendada, et võimaldada vaestel ohustatud maadel kohaneda merepinna tõusu, sageneva põua, kõrbestumise ja äärmuslike ilmastikuoludega.
Donors have also increased their funding to environmental programmes between 2000 and 2005 but this needs to be scaled up to enable poor, vulnerable countries to adapt to sea level rises, deprivation, increased drought and more extreme weather.
Euroopa Liit peaks ühtlasi tegema arengumaadega koostööd kliimamuutuse leevendamise jõupingutuste kavandamisel, toetades investeeringuid mittereostavasse, energiasäästlikku ja tõhusasse tehnosiirdesse ning süsiniku hulga vähendamisse.
The EU should also work with developing countries to develop mitigation efforts, by supporting clean, energy-saving and efficient technologies transfer and carbon-proofing investments.
HARIDUSE KÄTTESAADAVUS
ACCESS TO EDUCATION
Maailmapanga andmetel on üleüldise hariduse aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, kuid kui soovime saavutada 2010. aastaks seatud eesmärke, peavad veel 50 miljonit Aafrika last alustama kooliteed.
Progress towards meeting the universal education MDG is encouraging according the World Bank, but we still need 50 million African children to be enrolled in school if we are to hit the target by 2010.
Esimene soolist võrdõiguslikkust puudutav aastatuhande arengueesmärk – kaotada soolise ebavõrdsuse lõhe haridusvaldkonnas – oli püstitatud 2006. aastaks ning seda ei saavutatud.
The first MDG target on gender equality- closing the educational gender gap - was set for 2006 and has already been missed.
Nii UNESCO kui maailmapanga kiiralgatus märgivad, et strateegiad peavad tagama, et „raskesti juurdepääsetavad” lapsed saavad teostada oma õiguse põhiharidusele – käesolevaga peetakse silmas puuetega, kõrvaliste piirkondade, krooniliselt vaeste perede ja etnilistel põhjustel kõrvale jäävaid lapsi.
Both UNESCO and the World Bank Fast Track Initiative (FTI) note that strategies must ensure that 'hard to reach' children can access their right to basic education - this includes children with disabilities, or from remote regions, chronically poor families or those excluded on the grounds of ethnicity.
Hariduse kvaliteet peab paranema ja UNESCO juhib tähelepanu, et Saharast lõunas asuvates Aafrika riikides peab 2015. aastaks algkooliõpetajate arv kasvama 2,4 miljonilt 4 miljonile, et tagada üleüldine heatasemeline algharidus.
There needs to be improvement in the quality of education and UNESCO has warned that the number of primary teachers in sub-Saharan Africa will need to grow from 2.4 million to 4 million by 2015 to ensure universal primary education of quality.
Ka selleks, et aidata riike õpitulemuste jälgimise ja kontrollimise riikliku suutlikkuse tõstmisel, on vaja jõupingutusi, mida toetatakse rahvusvahelisel tasandil.
Internationally supported efforts are also needed to help countries build national capacity to track and monitor learning outcomes.
Rahvusvahelised partnerid peavad pingutama praeguse üleilmalise eelarve puudujäägi katmise (umbes 5,3 miljardit eurot aastas) nimel.
International partners must now work towards closing the current global financing gap which stands at around €5.3bn per year.
EÜle tuleb soovida õnne ELi doonorriikide kokkuviimise puhul 2007. aasta mais, sest see annab võimaluse võtta kohustusi põhihariduse vallas.
We should congratulate the EC in bringing EU donors together in May 2007 in order that pledges for basic education can be made.
PÕHILISTE TERVISHOIUTEENUSTE KÄTTESAADAVUS JA HAIGUSTEGA VÕITLEMINE
ACCESS TO BASIC HEALTHCARE AND COMBATTING DISEASE
Üha enam on kättesaadav spetsiifiliste haiguste ravi, kuid tervishoiusüsteemid on nii kehvad, et püüded vähendada lastehaigusi ning laste, imikute ja emade suremust kannavad lootusetult aeglaselt vilja.
The provision of treatment for specific diseases is increasing but health systems are so weak that progress on efforts to reduce childhood disease and child, infant and maternal mortality is desperately slow.
Miljonid lapsed surevad hoolimata sellest, et lihtsad ja odavad ennetavad vahendid on kättesaadavad.
Millions of children are dying despite the availability of simple, low cost, preventative interventions.
Samuti surevad miljonid naised sünnitusel või raseduskomplikatsioonide tõttu.
Equally, millions of women are dying in childbirth or from pregnancy-related causes.
Aafrikas on emade suremus ehmatavalt kõrge (üks kuuest emast).
In Africa, the risk of maternal mortality is a shocking 1 in 6.
Aafrika tervishoiutöötajate väljaränne teravdab nimetatud probleeme.
The migration of African health professionals adds to these problems.
Oxfami andmetel on kaheteistkümnes Saharast lõunas asuvas Aafrika riigis tervishoiutöötajaid vaid kümne protsendi elanikkonna tarvis.
Oxfam calculates that in 12 countries in Sub Saharan Africa, only 10 per cent of the population is being covered by health workers.
Kogukulutused tervishoiule kasvasid 1990-2002 4,1 protsendilt sisemajanduse kogutoodangust 5,6 protsendile, kuid mõnedes riikides jäid riiklikud väljaminekud senisele tasemele või koguni kahanesid.
Total health spending increased from 4.1% to 5.6% of GDP between 1990 and 2002, but in some countries domestic spending stagnated or even reversed.
Aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tervishoiu vallas on eelarve endiselt puudulik – Maailmapanga tagasihoidlike arvutuste kohaselt on aastas vaja 37,5 miljardit eurot, samas kui kaetud on 18,7 miljardit eurot.
There remains a large shortfall relative to financing needs to reach the health MDGs, conservatively estimated by the World Bank at between €18.7 billion and € 37.5 billion annually.
Ülemaailmne fond vajab järjekordselt lubadust, et on olemas pikaajaline, etteennustatav rahastamine.
Again the Global Fund needs the promise of substantial, predictable long term funding.
Käesoleval hetkel antakse 90 % teadusressurssidest tervishoiu vallas välja haiguste uurimisele, mis puudutavad vaid kümmet protsenti maailma elanikkonnast.
At present, over 90% of health research resources are spent on diseases that affect just ten per cent of the world’s population.
Patendisüsteemid on võib-olla soodustanud uurimis- ja arendustegevust arenenud riikides, kuid sama ei saa öelda tähelepanuta jäetud haiguste uurimise kohta, mis puudutavad vaeseid riike.
Patent systems may have been working as an incentive for R&D in developed countries but this has not been the cases for neglected diseases affecting the poor.
2000.-2001. aastal Abujas kohustusid Aafrika riikide valitsused kulutama vähemalt 15 % eelarvest tervishoiule.
At Abuja in 2000-2001, African governments pledged to spend at least 15% of their budgets on healthcare targets.
Käesolevaks hetkeks on vaid üksikud Aafrika riigid kaasanud tervishoiusüsteemi oma peamisesse arengukavasse ning vaid kaks neist, Botswana ja Gambia, on täitnud Abujas antud lubadused.
Since then only a few African countries have addressed health systems in their central development frameworks and only two, Botswana and The Gambia have met the Abuja Commitments.
ÕIGUSTEL PÕHINEV LÄHENEMINE AASTATUHANDE ARENGUEESMÄRKIDE SAAVUTAMISELE
A RIGHTS BASED APPROACH TO ACHIEVING THE MDGS
2006. aasta maailma arenguaruanne õigluse ja arengu kohta nimetab sugupoolte ebavõrdsust „arhetüüpseks ebavõrdsuse lõksuks”.
The 2006 World Development Report on equity and development refers to gender inequality as the 'archetypal inequality trap'.
Nimetatud ebavõrdsus avaldub selles, et naiste ja tüdrukute osas on tulemused paljude aastatuhande arengueesmärkide täitmisel kehvemad.
This inequality is reflected in the poorer performance by women and girls across many of the MDGs.
Sügavalt sissejuurdunud naiste diskrimineerimine on jätkuvalt takistuseks edusammudele, mis võimaldavad aastatuhande arengueesmärgid ellu viia.
Entrenched discrimination against women continues to provide a major impediment to the kind of progress which will make the realisation of the MDGs possible.
Aafrika Liit on kirjutanud alla Aafrika Naiste Õiguste Hartale.
The African Union has signed a Charter on the Rights of Women in Africa.
Euroopa Liit toetab igas oma tegevusvaldkonnas, sealhulgas arengukoostöö vallas, soolise võrdsuse edendamist.
The EU has committed itself to promoting gender equality in all their actions, including in their development cooperation.
Euroopa Liit on ühtlasi kirjutanud alla Pekingi deklaratsioonile ja kõik liikmesriigid on ratifitseerinud ÜRO naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventiooni (CEDAW).
The EU has also signed the Beijing Declaration and all Member States are party to the Convention on the Elimination of all Forms of Discrimination against Women (CEDAW).
Naiste elu päästmine tähendab, et neile tagatakse üldine juurdepääs soojätkamise ja pereplaneerimisega seotud tervishoiuteenustele ning sünnituseelsele ja -järgsele hooldusele.
Saving women's lives means ensuring that they have universal to access to sexual reproductive health care and family planning as well as pre and post-natal care.
Euroopa Liit peab pidama kinni Kairos rahvusvahelisel rahvastiku- ja arengukonverentsil (ICPD) võetud kohustustest ning olema jätkuvalt teejuhiks seksuaal- ja soojätkamishügieeniga seonduvate õiguste vallas, säilitades nimetatud valdkondade teenuste rahastamise taseme.
The EU must honour the commitments made at the International Conference on Population and Development in Cairo and should continue to lead the way on sexual and reproductive health rights by maintaining levels of funding for the full range of SRHR services.
Sooline võrdõiguslikkus, nagu ka laste ja puuetega inimeste õigused, on mitmeid valdkondi läbiv teema, mida tuleb võtta arvesse kõigi tegevussuundade ja programmide puhul.
Just as gender rights are a cross cutting issue, so are the rights of children and people with disabilities and should be taken into account in all policies and programmes.
Paljud riigid ei tee edusamme aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; enamasti on tegemist kriisiseisundis riikidega või konfliktijärgsete riikidega.
Many countries are not making progress on meeting the MDGs and they are generally those that are in crisis or post-conflict.
Julgeoleku, stabiliseerimispüüete, humanitaarabipoliitika ja pikaajalise arengu nimel tehtavate jõupingutuste koordineerimise tõhustamine on oluline, nagu ka vajadus konflikte ennetavate meetmete järgi.
Improving the coordination of security, stabilisation efforts, humanitarian policies and operations with long-term development efforts is essential as is the need for mechanisms to prevent conflict.
EL peab toetama rahu tagamist; samas on oluline, et viivitamata võetaks tarvitusele meetmed väikerelvade osas, toetades ühtlasi rahvusvahelist relvakaubanduslepingut.
The EU needs to support peace building but also to take urgent action on small arms, including support for the International Arms Trade Treaty.
Aafrika Liit võttis 2007. aasta jaanuari tippkohtumisel vastu demokraatia, valimiste ja avaliku halduse harta; Aafrika Liidul on ka Aafrika vastastikune järelevalvemehhanism (APRM).
The AU adopted a Charter on Democracy, Elections and Governance at its Summit in January 2007 and has in place an African Peer Review Mechanism.
Korruptsioon ja altkäemaks on jätkuvalt probleemiks ning me peaksime võtma teadmiseks, et mäetööstuse läbipaistvuse algatus on suur samm edasi.
Corruption and bribery remain a concern and we should note that the Extractive Industries Transparency Initiative represents a major step forward.
Euroopa Liit toetab ELi Aafrika-strateegia raames mitmeid valitsemistavaga seotud programme ning Cotonou partnerluslepingu kohaselt kuulub valitsemistava jagatud vastutuse valdkonda.
The EU will support a number of governance programmes under the EU-Africa Strategy and the Cotonou Partnership agreement makes governance a shared responsibility.
Eelarveabi AKV riikidele on viimastel aastatel moodustanud peaaegu veerandi Euroopa Ühenduse abisummast ning komisjon plaanib Euroopa Arengufondi kümnendast raamistikust lähtudes tõsta eelarveabi osakaalu, nii et see moodustaks koguabist üle poole.
While budget aid to ACP countries counted for almost one quarter of EC aid in recent years, the Commission intends to increase this share to more than 50% under the 10th EDF.
Seetõttu on oluline, et oleks olemas vahendid ja järelvalvemeetmed, mis tagavad, et üldeelarvesse suunatavad rahalised vahendid toetavad otseselt aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi.
It is therefore important that mechanisms and monitoring tools are in place to ensure that funds going to the general budget directly support efforts to meet the MDGs.
Arengumaid tuleb toetada jõupingutustes arendada välja kooskõlastatud arengujuhtimise meetodite väljatöötamiseks vajalik suutlikkus.
Developing countries need support to build their own capacity to produce a coherent development management process.
Üks võtmeküsimusi – eelkõige Aafrikas – on suutlikkus võtta vastu abi; on oluline tunnistada antud suutlikkuse keskset tähtsust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel.
A key issue, particularly in Africa, is related to absorption capacity - it is important to acknowledge the centrality of capacity to the achievement of the MDGs.
Doonorriigid peaksid ühtlasi rahastama parlamentaarse suutlikkuse väljaarendamist, et parlamendid saaksid kontrollida valitsuste eelarveid ja poliitikat.
Donors should also fund the building of parliamentary capacity to scrutinise their government's budgets and policies.