natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seega peab haridussüsteem paindlikult reageerima uue majandusstruktuuriga kaasnevatele tööturu nõudmistele.
Therefore the education system must respond flexibly to the labour market requirements which accompany a new economic structure.
Tööhõivepoliitika peab tagama töötajatele võimalikult sujuva ülemineku nii majandussektorite kui ka erinevate tööturuseisundite vahel.
Employment policy must ensure that workers can make as smooth as possible a transition both between sectors of the economy and between different states of the labour market.
Seetõttu on vajalik senisest enam lähtuda pikaajalistest eesmärkidest ja keskenduda rohkem koordineeritud tegevusele ettevõtlus-, haridus- ja tööhõivepoliitikas.
It is therefore more necessary than in the past to take long-term objectives as a starting point and focus more on coordinated measures in enterprise, education and employment policies.
Lisa – 7. suunis – lõik 3
Annex – Guideline 7 – paragraph 3
Konkurentsivõime parandamiseks ja tööturul osalemise suurendamiseks kõigil tasanditel ning eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul ning kooskõlas majanduspoliitika 2. suunisega peaksid liikmesriigid läbi vaatama maksude ja toetuste süsteemid ning avaliku sektori teenuste suutlikkuse pakkuda vajaliku tuge .
In order to increase competitiveness and raise participation levels , particularly for the low-skilled, and in line with economic policy guideline 2, Member States should review tax and benefit systems and the capacity of public services to provide the necessary support .
Liikmesriigid peaksid suurendama tööjõu osalemist poliitika abil, millega edendatakse aktiivsena vananemist, soolist võrdõiguslikkust, võrdset tasustamist ning noorte, puuetega inimeste, seaduslike sisserändajate ja muude haavatavate rühmade kaasamist tööturule.
Member States should increase labour force participation through policies to promote active ageing, gender equality and equal pay and labour market integration of young people, disabled, legal migrants and other vulnerable groups .
Töö ja eraelu ühildamise poliitikat, millega nähakse ette taskukohased lapsehoiu- ja muud hooldusteenused ja uuendused töökorralduses, tuleks võimendada, et see aitaks suurendada tööhõivemäära eelkõige noorte, vanemaealiste töötajate ja naiste hulgas, pöörates erilist tähelepanu teaduse ja tehnika valdkonnas kõrgelt kvalifitseeritud naiste tööl hoidmisele.
Work-life balance policies with the provision of affordable care and innovation in work organisation should be geared to raising employment rates , particularly among youth, older workers and women, in particular to retain highly-skilled women in scientific and technical fields.
Samuti peaksid liikmesriigid kõrvaldama takistused esmakordselt sisenemiselt tööturule, toetama füüsilisest isikust ettevõtjaid ja töökohtade loomist muu hulgas sellistes valdkondades nagu keskkonnasõbralikud töökohad ja hoolekanne ning edendama sotsiaalset innovatsiooni.
Member States should also remove barriers to labour market entry for newcomers, support self-employment and job creation in areas including green employment and care and promote social innovation .
Sellega seoses tuleks Euroopa Sotsiaalfondi vahendid täies mahus ära kasutada, et suurendada tööalast konkurentsivõimet ja töökoha kvaliteeti isiklike oskuste arendamise meetmete abil ja täita kvaliteedinõudeid tulevastel töökohtadel.
In this context, the resources of the European Social Fund should be fully used to increase employability and job quality , with measures to develop personal skills and to fulfil quality requirements in seminal jobs .
Erialase liikuvuse edendamiseks peaksid liikmesriigid stiimulite abil parandama inimeste liikuvusvalmidust Euroopa Liidus piires.
In order to promote professional mobility, it is necessary for Member States to increase people ’s openness to mobility within the European Union by providing incentives.
Selle saavutamiseks tuleks Euroopa Sotsiaalfondist toetuste saamist käsitlevad eeskirjad läbi vaadata ning neid võimaluse korral lihtsustada.
To achieve this , the rules on obtaining subsidies from the European Social Fund should be examined and where possible simplified .
Liikmesriikide eelarved ja ELi eelarve, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfond ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, peaksid olema kooskõlas ja nende eesmärk peaks olema valmistada tööjõudu ette jätkusuutlikumaks majanduseks.
National budgets and the EU budget including the European Social Fund and the European Globalisation Adjustment Fund should be coordinated and geared to prepar ing the workforce for a sustainable economy.
Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma meetmeid kõnealuste vahendite eesmärgi ja kasutamistingimuste alase teabe avalikustamiseks .
With this aim , the Member States should take steps to publicise information on the purpose of these funds and the conditions of use .
Liikmesriigid toetavad ELi mikrokrediidirahastut kui näidet, kuidas kombineerida majandus- ja sotsiaalmeetmeid, et elavdada majandust ja edendada tööhõive kasvu.
Member States shall promote the E U m icro - finance facility as an example of how to combine economic and social measures in order to boost economic and employment growth.
Liikmesriikide ja ELi mikrokrediidirahastutega kaasnevad erikoolitus ja mentorlusprogrammid ning sotsiaaltoetuste kavad, mis tagavad miinimumpalga esimese aasta jooksul pärast ettevõtluse alustamist, et muuta ettevõtlus reaalseks võimaluseks.
National and E U micro - finance facilities shall be accompanied by specific training and mentoring programmes and social benefits schemes ensuring minimum income in the first year after opening of the business in order to make entrepreneurship a real option.
Lisa – 7. suunis – lõik 3 b (uus)
Annex – Guideline 7 – paragraph 3 b (new)
Liikmesriigid peaksid samuti edendama üldsuse huve teenivaid sotsiaalteenuseid, sealhulgas tööhõivet, tervishoidu ja eluasemeteenuseid, mis peavad olema piisavalt rahastatud, ja neisse investeerima.
Member States should also promote and invest in social services of general interest including employment, health and housing services which have to be funded sufficiently.
Lisa – 7. suunis – lõik 4
Annex – Guideline 7 – paragraph 4
ELi peamine eesmärk, mille alusel liikmesriigid kehtestavad oma riiklikud eesmärgid, on püüda saavutada 2020. aastaks 20–64-aastate naiste ja meeste 75 % tööhõivemäär muu hulgas noorte, vanemaealiste töötajate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate suurema tööturul osalemise ning seaduslike sisserändajate parema tööturule kaasamise kaudu.
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, is of aiming to bring by 2020 to 75% the employment rate for women and men aged 20-64 including through the greater participation of youth, older workers and low skilled workers and the better integration of legal migrants.
(Komisjoni teksti 7. suunise viimane lõik tõstetakse parlamendi muudatusettepanekus esimese lõigu ette.)
(Last paragraph of Guideline 7 in the Commission text is moved before the first paragraph in Parliament's amendment.)
8. suunis: Tööturu vajadustele vastava kvalifitseeritud tööjõu arendamine ning töökohtade kvaliteedi ja elukestva õppe edendamine
Guideline 8: Developing a skilled workforce responding to labour market needs, promoting job quality and lifelong learning
8. suunis: Töökohtade kvaliteedi ja elukestva õppe edendamine , inimväärse töö väärtustamine ning kvalifitseeritud tööjõu arendamine
Guideline 8: Promoting job quality and lifelong learning , strengthening decent work and developing a skilled workforce
Lisa – 8. suunis – lõik 1 (uus)
Annex – Guideline 8 – paragraph -1 (new)
Liikmesriigid kehtestavad 2020. aastaks riikliku eesmärgi vähendada koolist väljalangemise määra alla 10 %, suurendades samal ajal 30–34-aastaste inimeste osa, kes on saanud kõrgema või samaväärse hariduse, vähemalt 40 %- ni .
The Member States will set their national targets at reducing the school drop-out rate below 10% by 2020, whilst increasing the share of the population aged 30-34 having completed tertiary or equivalent education to at least 40%.
Lisa – 8. suunis – lõik 1
Annex – Guideline 8 – paragraph 1
Liikmesriigid peaksid edendama tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet piisava teadmiste ja oskuste pakkumisega, mis on vastavuses tööturu praeguse ja tulevase nõudlusega.
Member States should promote productivity and employability through an adequate supply of knowledge and skills to match current and future demand in the labour market.
Kvaliteetse alushariduse ja atraktiivse kutseharidusega peaksid kaasnema tõhusad stiimulid elukestva õppeks ja võimalused alustada uuesti õppimist, tagades igale täiskasvanule võimaluse oma kvalifikatsiooni tõstmiseks , ning suunatud rände- ja integratsioonipoliitika .
Quality initial education and attractive vocational training must be complemented with effective incentives for lifelong learning, second-chance opportunities, ensuring every adult the chance to move one step up in their qualification , and by targeted migration and integration policies .
Liikmesriigid peaksid välja töötama omandatud kvalifikatsiooni tunnustamise süsteemid, kõrvaldama takistused töötajate tööalase ja geograafilise liikuvuse eest, edendama valdkonnaülese pädevuse omandamist ja loovust ning keskenduma oma jõupingutustes eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate toetamisele ja vanemaealiste töötajate tööalase konkurentsivõime suurendamisele, tõhustades samal ajal ka kvalifitseeritud töötajate, sealhulgas teadlaste koolitust, oskusi ja kogemusi .
Member States should develop systems for recognising acquired competencies, remove barriers to occupational and geographical mobility of workers, promote the acquisition of transversal competences and creativity, and focus their efforts particularly on supporting those with low skills and increasing the employability of older workers, while at the same time enhance the training, skills and experience of highly skilled workers, including researchers .
Tööstuse vajadustele vastav kvaliteetne alusharidus ja atraktiivne kutseõpe, mis aitavad tööt a jatel oma oskusi tööturu vajadustele vastavalt kohandada, on liikmesriikide esmane prioriteet.
The provision of high-quality initial education and attractive vocational training helping workers to adjust their skills to the labour market needs are high priorities for Member States .
Nendesse tuleb lisada võimalused, mis pakuvad noortele, eelkõige 25–35-aastastele, uuesti õppimise alustamise võimalust, mille hulka kuulub kohustusliku hariduse ja kutseõppekoolituse ning tõhusate stiimulite pakkumine elukestvaks õppeks , kusjuures tööturu osapooli kutsutakse üles seda ajaliselt võimaldama ning kutseharidust ka rahaliselt toetama.
They must be completed with second-chance opportunities for young people aged especially between 25 and 35 which include an obligatory offer of educational and vocational training and effective incentives for lifelong learning, whereby the social partners are called upon to provide the time and to also financially support vocational training.
Liikmesriigid peaksid eelkõige vähendama koolidest väljalangemise määra alla 10 % ning täiendama rände- ja migratsioonipoliitikat keeleõppe- ja sotsiaaluuringute võimalustega .
In particular , the Member States should reduce the dropout rate to less than 10% and complete migration and integration policy with facilities for language learning and social studies .
Liikmesriigid peaksid samuti välja töötama süsteemid, mille abil tunnustatakse omandatud oskusi ja pädevusi .
Member States should also develop systems for recognising acquired skills and competences.
Lisa – 8. suunis – lõik 2
Annex – Guideline 8 – paragraph 2
Koostöös tööturu osapoolte ja ettevõtlussektoriga peaksid liikmesriigid parandama juurdepääsu koolitusele ning tugevdama haridus- ja karjäärinõustamist, kombineerituna süstemaatilise teabega uute vabade töökohtade ja võimaluste kohta, ettevõtluse edenemisega ja oskusvajaduste parema ennetamisega .
In cooperation with social partners and business , Member States should improve access to training, strengthen education and career guidance combined with systematic information on new job openings and opportunities, promotion of entrepreneurship and enhanced anticipation of skill needs .
Investeeringuid inimressursside arendamisse, kvalifikatsiooni tõstmisesse ja elukestva õppe programmides osalemisse tuleks toetada riigi , inimeste endi ja tööandjate ühise rahalise panuse kaudu.
Investment in human resource development, up-skilling and participation in lifelong learning schemes should be promoted through joint financial contributions from governments, individuals and employers .
Selleks et toetada noori ja eriti neid, kes ei käi tööl ega koolitusel ega omanda haridust, peaksid liikmesriigid koostöös tööturu osapooltega rakendama kavasid, mille eesmärk on aidata äsja ülikooli lõpetanuid esimese töökoha leidmisel või edasiõppimis- või koolitusvõimaluste, sealhulgas praktikakohtade leidmisel, ning sekkuma noorte töötuks jäämise korral kiirelt.
To support young people and in particular those not in employment, education or training, Member States in cooperation with the social partners, should enact schemes to help recent graduates find initial employment or further education and training opportunities , including apprenticeships , and intervene rapidly when young people become unemployed .
Kvalifikatsiooni tõstmise ja vajaduste ennetamise poliitika tulemuslikkuse üle teostatav regulaarne järelevalve peaks aitama teha kindlaks valdkonnad , mida saaks parandada, ning suurendama haridus- ja koolitussüsteemide vastavust tööturu vajadustele .
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help identify areas for improvement and increase the responsiveness of education and training systems to labour market needs.
Nimetatud eesmärkide toetuseks peaksid liikmesriigid igakülgselt kasutama ära ELi vahendeid.
EU funds should be fully mobilised by Member States to support these objectives .
Koostöös tööturu osapoolte ja ettevõtetega peaksid liikmesriigid parandama juurdepääsu koolitusele , sh kutseõppele, ning tugevdama haridus- ja karjäärinõustamist süstemaatilise teavitamise kaudu uutest vabadest töökohtadest ja võimalustest ning asjakohaste toetavate meetmete kaudu , edendama ettevõtlust, VKEde arengut ja ennetama paremini kvaliteedinõudeid .
In cooperation with the social partners and businesses , Member States should improve access to training, including vocational training, strengthen education and career guidance combined with systematic information and appropriate measures to promote on new job openings and opportunities, entrepreneurship , SME s development and enhance anticipation of quality requirements .
Inimressursside , kõrge kvalifikatsiooni ja koolituse arendamist rahastatakse tööandjate ja riigi ühise rahalise panuse kaudu.
The development of human resources , higher qualifications and training should be financed through joint financial contributions from employers and governments .
Juurdepääs kvaliteetsele üldharidusele ja kutseõppele ning ka katkenud haridustee jätkamisele peab kõigile alati võimalik olema.
Access to high-quality general and vocational training and the reintegration of school drop-outs in the education system should be possible for everyone at any time.
Liikmesriigid peaksid kooskõlastama investeeringud haridussüsteemi nii, et täidetakse oskuste taseme tõstmise eesmärk töötava elanikkonna seas, võttes arvesse ka informaalset ja mitteformaalset õppimist.
The Member States should align investments in the education system so that the objective of increasing the level of skills among the active population is reached, taking into account also learning in informal and non-formal contexts.
Seejuures peaksid eelkõige tööalase konkurentsivõimega seotud reformid olema suunatud sellele, et koolituse või info- ja kommu n i katsioonitehnoloogia alaste teadmiste kaudu omandada põhipädevused, mida iga töötaja vajab, et osaleda edukalt teadmistepõhises majanduses.
In doing so , the reforms regarding employability in particular should be aimed at ensuring , through training or knowledge in the field of information and communication technologies (ICT), the acquisition of the core skills which every employee needs to be successful in a knowledge-based economy.
Tuleks võtta meetmeid selleks, et noorte ja õpetajate liikuvus kujuneks normiks.
Measures should be taken to ensure that the educational mobility of young people and teachers becomes the norm .
Liikmesriigid peaksid parandama üld- ja kutseharidussüsteemide ning muu kui kutseõppe pakkumise avatust ja tähtsust igas vanuses inimestele , rakendades eelkõige riiklikke kvalifikatsiooniraamistikke, mis võimaldavad paindlikke õppeviise ja arendades üld- ja kutseharidusasutuste ning töömaailma vahelist partnerlust, sh tasustatud praktikakohad, et märkimisväärselt suurendada kõrgetasemeliste teadus- ja kutsekraadide osakaalu .
Member States should improve the openness and relevance of general and vocational education systems and non vocational training for all ages, in particular by implementing national qualification frameworks enabling flexible learning pathways and by developing partnerships between general and vocational education institutions and the world of work, including paid apprenticeships, in order to considerably increase the proportion of high-level academic and vocational degrees .
Lisa – 8. suunis – lõik 2 a (uus)
Annex – Guideline 8 – paragraph 2 a (new)
Kvalifikatsiooni tõstmise ja ennetava poliitika toimimise üle teostatav regulaarne järelevalve peaks aitama teha kindlaks valdkonnad, mida saaks parandada, ning suurendama haridus- ja koolitussüsteemide vastavust tööturu vajadustele.
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help to identify areas for improvement and to increase the responsiveness of education and training systems to labour market needs.
Nimetatud eesmärkide toetuseks peaksid liikmesriigid igakülgselt kasutama ära ELi vahendeid.
EU funds should be fully mobilised by Member States to support these objectives.
Lisa – 8. suunis – lõik 8 a (uus)
Annex – Guideline 8 a (new)
Liikmesriigid kohustuvad riigisiseselt ja riikide vahel seadma, täiendama, kooskõlastama ja kohandama riiklikke eesmärke nii, et piirkondadevahelise majandusarengu erinevused vähenevad.
Member States commit themselves to arranging, complementing, coordinating and adjusting their national targets, within and among each other, in a way that imbalances in economic development between regions will be reduced.
Liikmesriigid on teadlikud sellest, et ühtekuuluvuspoliitika on tõhus suuniseid toetav vahend, kuid ei ole neile allutatud, sest ta arvestab piirkondlikke eripärasid, toetab piirkondi sotsiaalmajanduslike raskuste ületamisel ja aitab vähendada erinevusi.
The Member States are aware that cohesion policy represents an effective instrument which supports , but is not subordinated to , the guidelines by accommodating regional specificities, supporting regions to overcome their socio-economic difficulties and reducing disparities.
Integreeritud lähenemisviis, mitmetasandiline juhtimine ja partnerluspõhimõtted peaksid olema kesksel kohal juhtimisel ja strateegia järgimisel, kusjuures eelkõige piirkondlikul ja kohalikul tasandil on oluline roll strateegia vahendajana, et jõuda liidus tegutsevate ning tootvate loendamatute majandus- ja sotsiaalsete osalejateni, eelkõige VKEdeni.
An integrated approach, multi-level governance and partnership principles should be at the core of governance and deliver y of the strategy, whereas the regional and local level s in particular have to play a crucial role as vehicles to reach the countless economic and social actors living and producing in the Union, in particular the SMEs, especially from the social economy.
Seetõttu ei ole ühtekuuluvuspoliitika ainult stabiilsete rahaeraldiste allikas, vaid on ka võimas majandusarengut toetav vahend ja seega tööhõivet edendav vahend liidu kõigi piirkondade jaoks.
Therefore, cohesion policy is not just the source of stable financial allocations, but also a powerful instrument for the economic development and so an employment instrument for all Union regions.
Liikmesriigid peaksid investeerima rohkem transpordi, energia, telekommunikatsiooni ja infotehnoloogia infrastruktuuri ning kasutama täies mahus Euroopa struktuurifondide vahendeid.
The Member States should invest more in transport, energy, telecommunication and IT infrastructure and make full use of the European Structural Funds.
Selleks et lihtsustada rakendussüsteeme, tuleks ergutada võimalike abisaajate osalust liidu kaasrahastatud programmides.
The participation of potential beneficiaries in Union cofounded programmes should be encouraged by simplification of delivery systems.
Selle saavutamiseks peaksid liikmesriigid kooskõlas integreeritud lähenemisviisiga looma koostoime ühtekuuluvuspoliitika ja muude sektorite poliitika vahel, sest ühtekuuluvus ei ole kulu-, vaid jõuallikas, selle abil saab realiseerida kasutamata potentsiaali, vähendada struktuurseid erinevusi riikide ja piirkondade vahel, suurendada majanduskasvu ja parandada liidu piirkondade konkurentsivõimet globaliseeruvas maailmas, tasakaalustada ülemaailmse majanduskriisi mõju ja luua sotsiaalset kapitali Euroopa Liidus.
To achieve this, Member States should create synergies between their cohesion policies and other existing sectoral policies, in accordance with an integrated approach, since cohesion is not a cost, but gives strength, taps unused potential, reduces structural differences between countries and regions, expands growth and improves the competitiveness of Union regions in a globalised world, counterbalances the effects of the global economic crisis and generates Union social capital.
Lisa – 9. suunis – pealkiri ja lõik 1
Annex – Guideline 9 – title and paragraph 1
9. suunis: Tulemuste parandamine haridus- ja koolitussüsteemide kõikidel tasemetel ja kolmanda taseme hariduse omandajate arvu suurendamine
Guideline 9: Improving the performance of education and training systems at all levels and increasing participation in tertiary education
Selleks et tagada kõikidele juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele ning parandada haridusalaseid tulemusi, peaksid liikmesriigid tegema haridus- ja koolitussüsteemidesse tõhusaid investeeringuid, eelkõige ELi tööjõu oskuste suurendamiseks, võimaldades seeläbi töötajatel kohaneda kiiresti muutuvate tööjõuturu vajadustega.
In order to ensure access to quality education and training for all and to improve educational outcomes, Member States should invest efficiently in education and training systems notably to raise the skill level of the EU's workforce, allowing it to meet the rapidly changing needs of modern labour markets.
Meetmed peaksid hõlmama kõiki haridusvaldkondi (väikelaste haridusest ja koolidest kuni kõrghariduseni, samuti kutseharidust ja -koolitust ning täiskasvanute koolitust), võttes ühtlasi arvesse vabaharidust ja mitteformaalset õppimist.
Action should cover all sectors (from early childhood education and schools through to higher education, vocational education and training, as well as adult training) taking also into account learning in informal and non-formal contexts.
Reformid peaksid olema suunatud selliste põhipädevuste omandamise tagamisele, mida igaüks vajab teadmistepõhise majanduse tingimustes edukas olemiseks ning milleks eeskätt on tööalane konkurentsivõime, jätkuõpe ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alased oskused.
Reforms should aim to ensure the acquisition of the key competencies that every individual needs for success in a knowledge-based economy, notably in terms of employability, further learning, or ICT skills.
Samme peaks astuma selleks, et noorte ja õpetajate liikuvus kujuneks normiks.
Steps should be taken to ensure learning mobility of young people and teachers becomes the norm.