natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hiljemalt …* esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise aruande, milles keskendutakse uute tekstiilkiudude nimetuste taotlustele ja nende nimetuste vastuvõtmisele , ning esitab vajaduse korral õigusakti ettepaneku .
By …*, the Commission shall submit a report to the European Parliament and to the Council on the application of this Regulation, with an emphasis on the requests for and adoption of new textile fibre names and submit, where appropriate , a legislative proposal.
* Väljaannete talitus: lisada kuupäev: viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva .
* Five years after the entry into force of this Regulation
* Väljaannete talitus: lisada kuupäev: 3 aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.
* 3 years after the entry into force of this Regulation
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule …* aruande võimalike liidu tasandil kehtestatavate uute märgistusnõuete kohta, et anda tarbijatele tekstiiltoodete omaduste kohta täpset, asjakohast, arusaadavat ja võrreldavat teavet.
By ...*, the Commission shall submit a report to the European Parliament and the Council regarding possible new labelling requirements to be introduced at Union level with a view to providing consumers with accurate, relevant, intelligible and comparable information on the characteristics of textile products.
Aruanne põhineb laialdasel konsulteerimisel kõigi sidusrühmadega, tarbijaküsitlustel, põhjalikul kulude-tulude analüüsil ning aruandes võetakse arvesse olemasolevaid kõnealuse teemaga seotud Euroopa ja rahvusvahelisi standardeid.
The report shall be based on an extended consultation of all stakeholders, consumer surveys, a thorough cost-benefit analysis, and shall take into account existing related European and international standards.
Vajaduse korral lisatakse aruandele õigusakti ettepanekud ning aruandes uuritakse muu hulgas järgmisi küsimusi:
The report shall be accompanied, where appropriate, by legislative proposals, and shall examine, inter alia, the following issues:
– ühtlustatud hooldusmärgistuse süsteemi;
- a harmonised care labelling system,
– ühtset ELi süsteemi rõivaste suurusmärgistuse kohta, kus on ära toodud kehamõõdud;
- an EU-wide uniform size labelling system for clothing based on body measurements,
– ühtset ELi süsteemi jalatsite suurusmärgistuse kohta;
- an EU-wide uniform size labelling system for footwear,
– tekstiiltoodete valmistamisel või töötlemisel kasutatud võimalike allergiat tekitavate või ohtlike ainete äramärkimist;
- indication of any potentially allergenic or hazardous substances used in the manufacture or processing of textile products,
– ökomärgistust, mis on seotud tekstiiltoodete keskkonnasõbralikkuse ja nende säästva tootmisega;
- ecological labelling relating to the environmental performance and sustainable production of textile products,
– sotsiaalset märgistust, mis teavitab tarbijaid tekstiiltoote tootmisel valitsenud sotsiaalsetest tingimustest;
- social labelling to inform consumers about the social conditions under which a textile product was produced,
– elektroonilist märgistust, sealhulgas raadiosagedustuvastust (RFID);
- electronic labelling, including Radio-Frequency Identification (RFID),
– identifitseerimisnumbri lisamist märgisele, et saada vajadusel näiteks Internetist toote ja tootja kohta lisateavet;
- the inclusion of an identification number on the label which shall be used to obtain additional on-demand information, for instance via the Internet, about the product and the manufacturer,
– keeleväliste sümbolite või koodide kasutamist tekstiiltootes sisalduvate kiudude kindlakstegemiseks, et tarbija saaks hõlpsasti aru, milline on toote koostis ning eelkõige, kas kasutatud on looduslikke või sünteetilisi kiude.
- the use of language-independent symbols or codes for identifying the fibres comprised in a textile product, enabling the consumer to easily understand its composition and, in particular, the use of natural or synthetic fibres.
* 18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.
* 18 months after the date of entry into force of this Regulation.
Ohtlike ainete uuring
Study on hazardous substances
Uuringus hinnatakse eelkõige seda, kas allergiliste reaktsioonide ja tekstiiltoodetes kasutatavate kiudude, värvainete, biotsiidide, säilitusainete või nanoosakeste vahel on põhjuslik seos.
That study shall evaluate in particular whether there is a causal link between allergic reactions and fibres, colourings, biocides, preservatives or nanoparticles used in textile products.
Uuring peab põhinema teaduslikel tõenditel ja selles tuleb võtta arvesse turujärelevalve tulemusi.
The study shall be based on scientific evidence and shall take into account the results of market surveillance activities.
Komisjon esitab, kui see on põhjendatud, uuringule tuginedes ja kooskõlas liidu asjaomase õigusega õigusakti ettepanekud, mille eesmärk on keelata tekstiiltoodetes kasutatavate potentsiaalselt ohtlike ainete kasutamine või seda piirata.
On the basis of the study, the Commission shall, where justified, present legislative proposals with a view to prohibiting or restricting the use of potentially hazardous substances used in textile products, in compliance with relevant Union legislation.
Tekstiiltooted, mis vastavad direktiivile 2008/121/EÜ ja mis on turule lastud enne …*, võidakse jätkuvalt teha turul kättesaadavaks kuni …**.
Textile products which are in accordance with Directive 2008/121/EC and which are placed on the market before …* may continue to be made available on the market until …**.
Tekstiiltooted, mis on kooskõlas direktiiviga 2008/121/EÜ ja mis on turule lastud enne …*, võidakse jätkuvalt teha turul kättesaadavaks kuni …**.
Textile products which comply with Directive 2008/121/EC and which are placed on the market before...* may continue to be made available on the market until …**
* Kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva .
* 6 months after the date of entry into force of this Regulation
* 6 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.
* 6 months after the date of entry into force of this Regulation
** Kaks aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva .
** 2 years after the date of entry into force of this Regulation
** 2 aastat ja 6 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva.
** 2 years and 6 months after the date of entry into force of this Regulation
See üleminekusäte tagab, et turuleviidud tekstiiltooted võib kooskõlas praeguste õigusaktidega teha jätkuvalt turul kättesaadavaks määruse jõustumisele järgneva kahe ja poole aasta jooksul.
This transitional provision will ensure that textile products which are placed on the market in accordance with current legislation may continue to be made available on the market for another two and a half years following the entry into force of the Regulation.
Kõnealuse sätte abil ei too käesolevas määruses sätestatud uued märgistusnõuded kaasa praegustele õigusaktidele vastavate tekstiiltoodete märgiste koormavat ümberkujundamist.
With this provision, the new labelling requirements set out in this Regulation should not result in a burdensome re-labelling of textile products that comply with current legislation.
Nõukogu seisukoht
Council position1
II lisa – punkt 5 a (uus)
Annex II – point 5 a (new)
5 a) Kättesaadavad teaduslikud andmed uue tekstiilkiu võimalike allergiliste reaktsioonide või muu inimorganismi kahjustava toime kohta, sealhulgas sel eesmärgil asjakohastele liidu õigusaktidele vastavalt läbiviidud katsete tulemused;
(5a) Available scientific information concerning possible allergenic reactions or other adverse effects of the new textile fibre on human health, including results of tests conducted to that effect in compliance with relevant Union legislation;
Tehniline dokumentatsioon, mis lisatakse uue tekstiilkiunimetuse I lisasse lisamise taotlusele, peaks vajaduse korral sisaldama teavet uue kiu võimalike mõjude kohta tervisele.
The technical file to be attached to the application for the inclusion of a new textile fibre name into the list set out in Annex I should contain, where appropriate, information about potential health implications of the new fibre.
V lisa – punkt 13
Annex V – point 13
V lisa – punkt 17
Annex V – point 17
I. Komisjoni ettepanek ja Euroopa Parlamendi esimene lugemine
I. Commission’s proposal and Parliament’s first reading
Komisjon võttis 30. jaanuaril 2009 vastu käesoleva ettepaneku võtta vastu määrus tekstiilinimetuste ja tekstiiltoodete märgistamise kohta.
The Commission adopted on 30 January 2009 the current proposal for a regulation on textile names and related labelling of textile products.
Ettepaneku eesmärk on lihtsustada ja täiustada tekstiiltoodete märgistamise valdkonnas kehtivat õigusraamistikku selleks, et soodustada uute kiudude väljatöötamist ja kasutuselevõtmist.
The aim of the proposal is to simplify and improve the existing regulatory framework for the labelling of textile products with a view to encouraging the development and uptake of new fibres.
Ettepanekuga lihtsustatakse protsessi, mille eesmärk on kohandada õigusakte vastavalt tehnika arengule; selleks koondatakse kolm praegu kehtivat direktiivi
The proposal facilitates the process to adapt legislation to technical progress by transforming the three existing Directives
Direktiivides 96/73/EÜ ja 73/44/EMÜ täpsustatakse analüüsimeetodid, mida kasutatakse kontrollimiseks, kas tekstiiltoote koostis on kooskõlas märgisel esitatud teabega. üheks määruseks: see aitaks vältida olukorda, kus siseriiklikku õigust tuleks muuta üksnes tehniliste uuenduste ülevõtmise pärast; ettepanekuga lühendatakse taotluse esitamise ja uue kiunimetuse vastuvõtmise vahelist aega.
Directives 96/73/EC and 73/44/EEC specify the methods of analysis to be used to check whether the composition of textile products is in conformity with the information supplied on the label. into a single Regulation, which would avoid transposition of merely technical updates, and shortens the time between the submission of an application and the adoption of a new fibre name.
Euroopa Parlament tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle, sest see lihtsustab kehtivat õigusraamistikku ning võib ergutada innovatsiooni tekstiili- ja rõivatööstuses, võimaldades samal ajal kiudude kasutajatel ja tarbijatel uudsetest toodetest kiiremini kasu saada.
Parliament welcomed the Commission's proposal as it simplifies the existing regulatory framework and has the potential to encourage innovation in the textile and clothing sector, whilst allowing fibre users and consumers to benefit more readily from innovative products.
Oma esimesel lugemisel võetud seisukohas, mis võeti vastu 18. mail 2010, kiitis Euroopa Parlament väga suure häälteenamusega heaks 63 muudatusettepanekut.
In its position at first reading, adopted on 18 May 2010, the European Parliament approved, with a very large majority, 63 amendments.
Suur osa neist olid tehnilised muudatused, mille eesmärk on viia tekst kooskõlla Euroopa Liidu toimimise lepinguga ja uue õigusraamistikuga, milles käsitletakse toodete turustamist.
The vast majority were technical amendments aimed at aligning the text with the Treaty on the Functioning of the European Union and with the new legislative framework for the marketing of goods.
Euroopa Parlament võttis vastu ka hulga sisulisi muudatusi, mille hulgas on päritolumärgistust, loomset päritolu materjalide näitamist, keeleväliste sümbolite kasutamist käsitlevad eeskirjad ja läbivaatamisklausel.
Parliament adopted also a number of substantive amendments, including rules on origin marking, indication of animal-derived materials, use of language-independent symbols and a review clause.
Nõukogu seisukoht esimesel lugemisel
Council's position at first reading
Oma seisukohas kiitis nõukogu sisuliselt heaks – või tegi seda osaliselt – paljud tehnilised muudatused (kokku 40), mille viis sisse ka Euroopa Parlament, kuid lükkas tagasi kõik parlamendi esitatud sisulised muudatused.
In its position, the Council accepted, or partly accepted in substance, a large number of technical amendments (40 in total) introduced also by Parliament, but rejected all substantive amendments proposed by Parliament.
Nõukogu leidis, et uute nõuete sisseviimine ei ole kooskõlas esialgses ettepanekus esitatud lihtsustamise eesmärgiga.
The Council considered that introducing new requirements would not be compatible with the simplification objective of the original proposal.
Raportööri esitatud ettepanekud teisele lugemisele
Amendments proposed by the Rapporteur for the second reading
Nõukogu seisukohta käsitlevas ülevaates on raportöör otsustanud taastada suure osa Euroopa Parlamendi esimese lugemise muudatusettepanekutest ning vähestel juhtudel on ta mõned muudatusettepanekud selguse huvides ümber sõnastanud.
In his examination of the Council’s position, your Rapporteur has decided to restore the vast majority of Parliament's amendments at first reading, while in a limited number of cases he has reworded some amendments for the sake of clarity.
Lisatud on ka mõned põhjendused, mis vastavad Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastu võetud sätetele.
Some recitals corresponding to provisions adopted by Parliament at first reading have been also added.
Peamised raportööri uuesti sisse viidud muudatusettepanekud hõlmavad järgmisi teemasid:
The main amendments reintroduced by the Rapporteur cover the following issues:
Muudatusettepanekute kogum kehtestab nõude näidata ära
A set of amendments introduces a requirement to indicate the country of origin of
kolmandatest riikidest imporditud tekstiiltoodete päritoluriik, sarnaselt komisjoni 2005. aastal esitatud ettepanekuga
textile products imported from third countries, along the lines of a proposal submitted by the Commission in 2005
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta ( KOM(2005)0661 ). , mis hõlmab mitut kaubakategooriat, sh tekstiiltooteid.
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the indication of the country of origin of certain products imported from third countries ( COM(2005)0661 ) which covers several categories of goods, including textile products.
Vaatamata suurele toetusele, mida Euroopa Parlament nimetatud ettepaneku suhtes avaldas, ei ole nõukogu märkimisväärseid edusamme teinud.
Despite Parliament’s vast support for this proposal, no significant progress has been made in the Council.
Raportöör loodab, et valdkonnapõhised, ainult tekstiiltooteid hõlmavad õigusaktid, nagu parlament käesolevas tekstiiltooteid käsitlevas määruses on ette pannud, võivad kahe kaasseadusandja vahelise kokkuleppeni jõudmisel edukamateks osutuda.
Your Rapporteur hopes that a sector-based legislation, covering only textile products, as proposed by Parliament in this regulation on textile labelling, could prove to be more successful in reaching an agreement between the two co-legislators.
Raportöör soovib rõhutada, et praegune päritolumärgistust käsitlevate ühtlustatud eeskirjade puudumine seab ELi ebasoodsasse olukorda suhetes peamiste kaubanduspartneritega, nagu Kanada, Hiina, Jaapan ja USA, kes nõuavad imporditavate toodete puhul päritolumärgistust.
Your Rapporteur wishes to highlight that the current absence of harmonised rules on origin marking puts the EU at a disadvantage vis-à-vis its main trade partners, such as Canada, China, Japan, and the USA, who require origin marking for imported goods.
See võtab ka ELi päritolutundlike tarbekaupade tootjatel võimaluse saada liidu sees tootmisega seotud kasu, samas jäävad tarbijad ilma võimalusest pääseda ligi teabele toodete päritolu kohta.
It also deprives European producers of origin-sensitive consumer goods of reaping the benefits associated with producing within the Union, while consumers miss the opportunity to have access to information on the origin of products.
Päritolumärgistus lihtsustaks tarbija valikuid ja aitaks vähendada võltsitud, ebatäpsete või eksitavate päritoluandmete esitamist.
Origin marking would facilitate consumer choice and contribute to reducing fraudulent, inaccurate or misleading claims of origin.
Lisaks viib raportöör uuesti sisse Euroopa Parlamendi muudatusettepaneku vabatahtliku päritolumärgistuse kava kohta, mida kohaldataks ELis toodetud tekstiiltoodete puhul.
Furthermore, the Rapporteur reintroduces Parliament’s amendment concerning a voluntary origin marking scheme to be applied to EU manufactured textile products.
Toote päritoluriigina käsitatakse riiki, milles on toimunud vähemalt kaks tootmisetappi: ketrus, kangakudumine, viimistlus, toote valmistamine.
The product shall be deemed to originate in the country where it underwent at least two of its stages of manufacture: spinning, weaving, finishing, making-up.
(b) loomset päritolu mittetekstiilsed osad
( b) Non-textile parts of animal origin
See muudatusettepanek kehtestab nõude näidata loomset päritolu mittetekstiilsete osade olemasolu tekstiiltoodetes.
This amendment introduces a requirement to indicate the presence of non-textile parts of animal origin in textile products.
Täpsed rakendusviisid peaks määratlema komisjon delegeeritud õigusaktide vormis.
The precise modalities of implementation should be defined by the Commission in the form of delegated acts.
Tuleks rõhutada, et karusnahka kasutatakse sageli suhteliselt odavate, tihti Aasiast imporditud esemete kaunistamiseks.
It should be highlighted that fur is often used as trimming in relatively inexpensive garments, which are often imported from Asia.
Tarbijatel on sageli väga raske eristada tõelist ja hea kvaliteediga võltskarusnahka.
It is often very difficult for consumers to distinguish between real and good quality fake fur.
Sageli tootjad ka värvivad ja kärbivad tõelist karusnahka, mis ei lase treenimata silmal ehtsusest nii selgesti aru saada.
Manufacturers also frequently dye and trim real fur, which makes it less obvious to the untrained eye that it is genuine.
Tarbijad eeldavad ka, et tõeline karusnahk on automaatselt eseme märgisel kirjas kui tootes sisalduv osa.
Consumers also presume that real fur will automatically be listed on the garment’s label as one of its constituent parts.
See oletus ei ole sugugi põhjendamatu, arvestades, et tekstiilkiudude nimetused ja massiprotsendid on kohustuslikus korras ära märgitud.
This assumption is far from unreasonable given that the names and percentages of textile fibres are mandatorily indicated.
Seega võivad tarbijad tahtmatult osta tõelisest karusnahast tooteid, kuigi tegelikult eelistaksid nad seda vältida.
Consequently, consumers run the risk of inadvertently purchasing real fur products when they would in fact prefer not to do so.
Praegu kehtivad juba ELi õigusaktid (direktiiv 94/11/EÜ), mis käsitlevad jalatsite peamistes osistes kasutatavate materjalide (nahk) märgistamist.
There is already EU legislation (Directive 94/11/EC) in place concerning the labelling of materials (leather) used as components in footwear.
Nimetatud õigusakt kehtestati selleks, et aidata tarbijatel teha teadlikke valikuid, kaitsta neid tööstuse eest ja tõhustada siseturu toimimist.
This legislation was introduced to help consumers make informed choices, protect the industry and enhance the operation of the internal market.
Praegune muudatusettepanek loomset päritolu materjalide kohta järgib nimetatud ELi õigusakti loogikat.
The current amendment on animal-derived materials follows the logic of this EU legislation.
Kehtivad vabatahtlikud ja omaalgatuslikud karusnahatoodete märgistamist käsitlevad meetmed on osutunud puudulikuks.
Existing voluntary and self-regulatory measures for labelling fur products have proved insufficient.
Rahvusvaheline Karusnahakaubanduse Föderatsioon kasutab praegu näiteks märgistussüsteemi „Päritolu kinnitatud” (“Origin Assured”), millega tahetakse pakkuda tarbijale teavet ostetava karusnaha päritolu kohta.
The International Fur Trade Federation, for example, currently operates an ‘Origin Assured’ labelling system, which is purported to provide consumers with information on the provenance of the fur they are buying.
Selline vabatahtlik märgistamine hõlmab aga vaid väga väikese osa karusnaha moeturu n-ö ülemisest tipust, mille puhul tarbija on eeldatavasti juba teinud teadliku otsuse karusnahast tooteid osta, mitte neid vältida.
Such voluntary labelling, however, only covers a very small proportion of the ‘higher end’ of the fur fashion market where one can presume that the consumer has already made a conscious decision to purchase fur products, rather than to avoid them.
Karusnahk kujutab endast ka võimalikku ohtu tervisele nende jaoks, kes kannatavad loomanaha- ja karvade allergia all.
Finally, fur can also be a potential health hazard for those suffering from allergies to animal fur/hair.
Seega pakuks kohustuslik karusnaha märgistamine tarbijale võimaluse tunda ära tooted, mis võivad nende tervist kahjustada.
Mandatory fur labelling would thus provide consumers with the means of identifying products that may be damaging to their health.
Et kõrvaldada siseturu nõuetekohase toimimise võimalikud takistused, mida põhjustavad liikmesriikide erisugused sätted ja tavad, ning pidada sammu elektroonilise kaubanduse arengu ja tekstiiltoodete turu tulevaste ülesannetega, tuleb uurida tekstiiltoodete märgistamise muude aspektide ühtlustamist või standardimist eesmärgiga hõlbustada tekstiiltoodete vaba liikumist siseturul ja saavutada kogu ELis ühtne ja kõrgetasemeline tarbijakaitse.
In order to eliminate potential obstacles to the proper functioning of the internal market caused by diverging provisions or practices of Member States, and in order to keep pace with the development of electronic commerce and future challenges in the market of textile products, it is necessary to examine the harmonisation and standardisation of other aspects of textile labelling with a view to facilitate the free movement of textile products in the internal market and achieve a uniform and high level of consumer protection throughout the EU.
Selleks peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande võimalike uute märgistusnõuete kasutuselevõtu kohta liidu tasandil.
To that end, the Commission should submit a report to the European Parliament and the Council regarding possible new labelling requirements to be introduced at Union level.
Aruanne peaks põhinema laialdasel konsulteerimisel kõigi sidusrühmadega, tarbijaküsitlustel ja põhjalikul kulude-tulude analüüsil ning sellega peavad vajaduse korral kaasnema õigusakti ettepanekud.
The report should be based on an extended consultation of all stakeholders, consumer surveys and a thorough cost/benefit analysis and should be accompanied, where appropriate, by legislative proposals.
Raportöör on seisukohal, et kõrge tarbijakaitse taseme ja tekstiiltoodete õigusraamistiku lihtsustamise vahel tuleb leida õige tasakaal.
The Rapporteur holds the view that a right balance should be struck between a high level of consumer protection and the simplification of the regulatory framework for textile products.
Sellega seoses tuleks tagada, et kohustusliku märgistamise laiendamine ei tooks ettevõtetele kaasa ebaproportsionaalset koormust, andmata tegelikku lisandväärtust tarbijatele, keda ülemäärane teave tekstiiltoote märgisel võib isegi segadusse ajada.
In this context, it should be ensured that extending compulsory labelling will not impose a disproportionate burden on enterprises without bringing real added-value for consumers, who may even be confused by an excess of information on the label of textile products.
Seetõttu tuleks kohustuslike märgistusnõuete asemel uurida teisi viise, et tarbijad saaksid teha teadlikke valikuid.
For that purpose, alternative means other than mandatory labelling requirements could be investigated for consumers to make informed choices.
(d) Ohtlike ainete uuring
( d) Study on hazardous substances
Raportöör on arvamusel, et tekstiiltoodete valmistamisel ja töötlemisel kasutatavate ohtlike ainete võimaliku mõju kohta ei ole piisavalt tõendeid.
The Rapporteur considers that there is a lack of sufficient evidence on the possible effects of hazardous substances used in the manufacture and processing of textile products.