natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Läbipaistvuse ja hea halduse põhimõtete tõhusa kohaldamise tagamiseks lepivad asjaomased institutsioonid kokku ühised rakenduseeskirjad ja ühise rakenduskorra dokumentide esitamise, salastamise, salastatuse kustutamise, registreerimise ja levitamise jaoks.
In order to ensure that the principles of transparency and good administration are effectively applied, the institutions concerned shall agree on common implementing rules and procedures for the presentation, classification, declassification, registration and dissemination of documents.
Et lihtsustada tõelist arutelu otsustamisprotsessis osalejate vahel ning ilma et see piiraks läbipaistvuse põhimõtet, annavad institutsioonid kodanikele selgesti teada, kas ja millal otsustamisprotsessi konkreetsete etappide jooksul ei saa vahetut juurdepääsu dokumentidele tagada.
In order to facilitate a genuine debate among the players involved in the decision-making process and without prejudice to the principle of transparency, the institutions shall make clear to citizens if and when, during the specific phases of the decision-making process, direct access to documents may not be granted.
Neid piiranguid ei kohaldata, kui kõnealune otsus on juba vastu võetud.
These limitations shall not apply once that decision has been taken.
Artikkel 15 – lõige 1 b (uus)
Article 15 – paragraph 1 b (new)
1 b.
1 b.
Institutsioonid teavitavad kodanikke õiglasel ja läbipaistval viisil oma organisatsioonilisest struktuurist, näidates ära siseüksuste pädevused, sisemise töökorralduse ja nende pädevuses olevate menetluste soovituslikud tähtajad, teenistused, kelle poole võivad kodanikud pöörduda abi, teabe või halduslike kaitsevahendite saamiseks.
The institutions shall inform citizens, in a fair and transparent way, about their organisational chart by indicating the remit of their internal units, the internal workflow and indicative deadlines of the procedures falling within their remit, to which services may citizens refer to obtain support, information or administrative redress.
Institutsioonid moodustavad institutsioonidevahelise komitee, mille ülesandeks on välja selgitada hea tava , lahendada võimalikke konflikte ja arutada edasist arengut seoses üldsuse juurdepääsuga dokumentidele.
The institutions shall establish an interinstitutional committee to examine best practice, address possible conflicts and discuss future developments on public access to documents.
Institutsioonid moodustavad institutsioonidevahelise artikli 255 komitee, mille ülesandeks on välja selgitada head tavad ja neid vahetada, välja selgitada juurdepääsu ja kasutamise takistused ning avaldamata andmeallikad , lahendada võimalikke konflikte , edendada registrite koostalitusvõimet, taaskasutamist ja liitumist, standardida dokumendi kodeerimist Euroopa standardiorganisatsiooni abil, luua ühtne ELi portaal kõikidele ELi dokumentidele juurdepääsu tagamiseks ning arutada edasist arengut seoses üldsuse juurdepääsuga dokumentidele.
The institutions shall establish an interinstitutional Article 255 committee to examine and exchange best practice, identify access and usability barriers and unpublished data sources, address possible conflicts , promote interoperability, re-use and merger of registers, standardise document coding through a European standards organisation, creat e a single EU portal to ensure access to all EU documents and discuss future developments on public access to documents.
Käesolev määrus ei piira olemasolevate autoriõigusealaste eeskirjade kohaldamist, mis võivad piirata kolmanda isiku õigust dokumentidest koopiaid saada või avalikustatud dokumente paljundada või kasutada.
This Regulation shall be without prejudice to any existing rules on copyright which may limit a third party's right to obtain copies of documents or to reproduce or exploit released documents.
Artikli 16 praegune sõnastus on parem kui komisjoni esildatud muudatus.
The current wording of Article 16 is better than the changes proposed by the Commission.
Artikkel 17 - lõige 1 a (uus)
Article 17 - paragraph 1 a (new)
Hiljemalt …. avaldab komisjon aruande käesoleva määruse põhimõtete kohaldamise kohta ning annab soovitusi, sealhulgas teeb vajaduse korral ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks, mis on vajalik muutunud olukorra tõttu, ja esitab tegevusprogrammi institutsioonide poolt võetavate meetmete kohta.
At the latest by ...., the Commission shall publish a report on the application of the principles of this Regulation and shall make recommendations including, if appropriate, proposals for the revision of this Regulation which are necessitated by changes in the current situation and an action programme of measures to be taken by the institutions.
Nii nagu olemasoleva määruse puhulgi, tuleks esitada aruanne määruse rakendamise kohta, milles tuleks vajaduse korral anda soovitusi ja teha parandusettepanekuid.
As was the case with the current Regulation a report on the implementation of the Regulation should be presented in which recommendations and proposals for improvements, where needed, should be made.
Sätte väljajätmine tähendab määruse de facto muutmist.
The exclusion of a provision signifies a de facto amendment to the Regulation.
Ettepaneku raportöörina määruse 1049/2001 läbivaatamiseks olen esitanud mõned üliolulised muudatused Euroopa Komisjoni ettepanekule, mis esitati 30. aprillil 2008. aastal.
As rapporteur on the proposal for revision of Regulation 1049/2001, I have put forward some crucial modifications to the European Commission's proposal presented on 30 April 2008.
Kui praegu kehtiv määrus 2001. aastal jõustus, olin ma samuti raportöör, kes vastutas kõnealuse teema eest.
When the current regulation came into force in 2001, I was also rapporteur in charge of this dossier.
2006. aastal koostasin ma Euroopa Parlamendi resolutsiooni, mille parlamendiliikmed ühehäälselt heaks kiitsid ning mis sisaldas soovituste nimekirja parandusteks kehtivas määruses.
In 2006 I drafted the resolution of the European Parliament approved unanimously by MEPs, containing a list of recommendations for improvements of the current Regulation.
Kui komisjon esitas 2008. aastal läbivaatamiseks oma ettepaneku, olid minu ootused ülaltoodut arvesse võttes selles osas, kuidas parandada standardeid, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu ELi dokumentidele, väga kõrged.
In this perspective, when the Commission presented its proposal for revision in 2008, my expectations were very high as how the standards on public access to EU documents could be improved.
Siiski, hoolimata mõnedest ettepanekusse lisatud positiivsetest muudatustest, mis on selgelt põhjendatud, näiteks määruse alusel juurdepääsuõigusega isikute ringi laiendamine ja kooskõlla viimine Århusi konventsiooniga, kujutavad ülejäänud muudatused minu arvates läbipaistvuse seisukohalt sammu tagasi, eriti kui võtame arvesse, et enamikku Euroopa Parlamendi 2006. aasta taotlustest ei ole arvesse võetud.
However, despite some positive modifications inserted in the proposal which are clearly justifiable like the extension of the beneficiaries of this regulations and the conformity with the Aarhus Convention, others would, in my view, represent a step backwards for transparency, especially if we consider that most of the European Parliament requests of 2006 have not been taken into account.
Minu arvates peame meie, õigusloojad, kasutama seda võimalust määruse 1049/2001 läbivaatamiseks, et püüda muuta see määrus tõeliseks ja unikaalseks õiguslikuks raamistikuks, mis käsitleks üldsuse juurdepääsu seoses kõigi dokumentide ning kogu teabega, mida ELi institutsioonid ja asutused käsitlevad, pidades meeles, et lõppkasutajateks on kodanikud.
In my view, we the legislators must take this opportunity for the revision of Regulation 1049/2001, to try to make this regulation the real and unique legal framework on public accessibility as regards all documents and information handled by EU institutions and bodies bearing in mind that final users are the citizens.
Meie ülesanne ja kohustus on muuta juurdepääs võimalikult lihtsaks ja kasutajasõbralikuks.
It is our duty and obligation to make access as easy and user-friendly as possible.
Lisaks peame kasutama seda võimalust, et püüda korrastada erinevad normid järjekindlamal ja mõistlikumal viisil, nii et institutsioonid saaksid lõpuks ometi teha koostööd, et määratleda ühised eeskirjad ja suunised erinevate dokumentide käsitlemiseks.
Furthermore, we need to take this opportunity to try to order the different provisions in a more consistent and reasonable way so that Institutions can finally work together to define common rules and guidelines to handle different kind of documents.
Me ei alusta nullist, sest on palju juba olemasolevaid algatusi, soovituslike õigusaktidena, mis püüdlevad sama eesmärgi suunas.
We do not start from scratch because there are a lot of initiatives which already exist, on a soft law basis, try to reach the same objective.
Sellised vahendid nagu Euroopa Liidu Teataja, süsteem Celex või mitmed institutsioonidevahelised kokkulepped, mis käsitlevad kodifitseerimist, õigusaktide koostamist, seavad sama eesmärgi, milleks on muuta Euroopa otsustusprotsess arusaadavamaks.
Tools like the Official Journal, the Celex system or the several interinstitutional agreements on codification, legislative drafting are aiming at the same objective to make the European Decision-making process more understandable.
Kui ma viitan Euroopa otsustusprotsessile, siis ma leian, et selle hulka tuleks samuti arvata riiklikud rakendusmeetmed, kuivõrd need on tegelikeks tekstideks, mis mõjutavad Euroopa kodanikke.
When I refer to European decision-making process, I consider that it should be extended also to the National implementing measures as these are the real texts that affect European citizens.
Minu lähenemisviis on komisjoni ettepanekust ning tõenäoliselt sellest, milleks nõukogu valmis on, palju ambitsioonikam.
My approach will be much more ambitious than the Commission proposal and probably of the Council willingness.
Minu raport püüab rajaneda meie ühisele kogemusele, jagades nii palju kui võimalik, lähtudes institutsioonidevahelisest perspektiivist, meie kohustustest ja pädevusest vastavalt aluslepingutele.
My report intends to build on our common experience by sharing as much as possible, in an interinstitutional perspective, our duties and remits according to the treaties.
Seda arvesse võttes püüan ma kaotada olukorra, kus puuduvad ühiseeskirjad „salastatud teabe“ kohta (niinimetatud tundliku sisuga dokumendid, nagu on viidatud kehtivas määruses 1049/2001), viies määruse tasandile mõned head põhimõtted, mis on sätestatud nõukogu- ja komisjonisisestes turvaeeskirjades niivõrd, kuivõrd neid saab samuti kohaldada parlamentaarse organi suhtes.
In this perspective, I try to complete the lack of common rules on "classified information" (the so-called sensitive documents cited in the current regulation 1049/2001) by taking at regulation level some good principles taken by the internal security rules of the Council and Commission as far as these principles can be also applicable to a Parliamentary body.
Teiseks väljakutseks on olnud eristada õigusloome ja halduse läbipaistvust, haarates praegusest võimalusest kinni, et täpsustada mõningaid läbipaistva ja hea halduse põhimõtteid, nagu on sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklis 41.
A second challenge has been to make a difference between legislative and administrative transparency by grasping this occasion for detailing some principles of transparent and good administration as foreseen by article 41 of the EU Charter of Fundamental rights.
Sarnaselt peaksime volitama sõltumatuid organeid, nagu näiteks Euroopa Ombudsman ja Euroopa Andmekaitseinspektor, aitama institutsioone nende sisekorra reformi elluviimisel.
By the same token, we should empower independent bodies such as the European Ombudsman and the EDPS to help the institutions in the accomplishment of the reform of their internal procedure.
Kuna institutsioonidel juba on andmekaitseametnikud, on määruse eesmärgiga kooskõlas nimetada igas organisatsioonilises üksuses, näiteks peadirektoraatides, teabeametnikud, kes oleks vahendajaks kodanikele ning samuti teistele haldusüksustele, mis tegelevad institutsioonide dokumentidega.
As the institutions already have data protection officers it is consistent with the aim of the regulation to appoint in each organisational unit, such as general directorates, an information officer who could be the interlocutor for citizens as well as the other administrative units dealing with institutions documents.
Läbipaistvus ei ole lihtsalt tunnus, vaid põhimõte, millele vastavalt peaksid olema kõik institutsioonide korrad kavandatud.
Transparency is not just an attribute but a principle to which all the institutions procedures should be designed upon.
Mõju, mis avaneb ametnike kohustusele koostada, registreerida, läbi rääkida, salastada ja arhiveerida ELi dokumendid, tuleks samal ajal viia kooskõlla ELi institutsioonide tõhususe ja läbipaistvuse kaitsega.
The impact on the officials' duties to draft, register, negotiate, classify and archive EU documents should be aligned by protecting at the same time the efficiency and transparency of the EU institutions.
Peame vastama niipea kui võimalik kasvavatele nõudmistele Euroopa kodanikelt, aga ka riiklikelt institutsioonidelt ja piirkondlikelt ametiasutustelt, peamiselt riikide parlamentidelt, pidades meeles pikalt oodatud Lissaboni lepingu ratifitseerimist.
We need to respond as soon as possible to increasing demands from the European citizens but also from National institutions and regional authorities, primarily the national parliaments, bearing in mind the long waited ratification of the Lisbon Treaty.
Mõistlik kava parlamendi jaoks oleks viia esimene lugemine, mis algab märtsis, lõpuni, paludes komisjonil muuta oma ettepanekut ning rääkida läbi võimalik ühine seisukoht nõukoguga Rootsi eesistujariigiks olemise ajal.
A reasonable agenda could be for the Parliament to adopt its first reading beginning of March, asking the Commission to modify its proposal and negotiate a possible common position with the Council under the Swedish presidency.
Kui vahepealsel ajal peaks selguma, et Lissaboni leping jõustub, oleks võrdlemisi lihtne toetuda juba tehtud tööle ning ajakohastada uus tekst, mis oleks võimalik kohe pärast Lissaboni lepingu jõustumist lõplikult vormistada (nagu toimus OLAFi määruse puhul kohe pärast Maastrichti lepingu jõustumist).
Should in the meantime it becomes clear that the Lisbon Treaty could come into force, it will be rather easy to build on the work already done, and update a new text which could be finalised immediately after the entry into force of the Lisbon Treaty itself (as it was the case for the Olaf Regulation immediately after the entry into force of the Maastricht Treaty).
Olen otsustanud esitada mitmed muudatusettepanekud, mis käsitlevad järgmist:
I have decided to put forward a series of amendments which will touch upon:
· juurdepääsuõigusega isikute eraldamine kõnealuse määruse reguleerimisalast;
· The separation of the beneficiaries from the scope of this regulation.
· artiklis, mis käsitleb mõisteid, otsustasin ma taas viia sisse „dokumendi” vana mõiste, mis sisaldub kehtivas määruses, kuna see näib kõikehõlmavam, ning samuti muutsin ma selguse huvides „andmebaasi” mõistet, viidates teabele, mis sisaldub nendes andmebaasides, mis tuleks samuti teha vastava taotluse saamisel üldsusele kättesaadavaks.
· In the article dealing with definitions, I decided to reinsert the old definition of document that is in the current regulation since it seems more comprehensive and I also modified, for the purpose of clarity, the definition of database by referring to information contained in those databases that should also be made available to the public if requested.
Eriomased vahendid, et muuta kõnealune teave kättesaadavaks, sätestatavad institutsioonid;
Specific tools to make this information available shall be foreseen by the institutions.
· olen samuti lisanud uued mõisted, mis käsitlevad salastatud, õigusloome ja haldusdokumente, arhiive ja ajaloolisi arhiive;
· I have also inserted new definitions on classified, legislative, and administrative documents, archive and historical archives.
· muudan artiklit, mis käsitleb erandeid, mis eristavad üldsuse ja erahuvide kaitset;
· I modify the article on the exceptions differentiating between protection of public and private interests.
· samuti püüan täpsustada korda, mida tuleb kasutada kolmandate isikute dokumentide puhul, mis tavaliselt põhjustas institutsioonide tegevuses palju probleeme;
· I also attempt to specify the regime to use for documents of third parties that usually caused many problems in the institutions practices.
· samuti muudan artiklit, mis käsitleb dokumente, mis kuuluvad avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas;
· I also modify the article on documents to be published in the Official Journal of the EU.
· olen lisanud muudatusettepaneku, mis käsitleb eespool mainitud teabeametniku rolli ja vastutust, suurendades Euroopa Ombudsmani rolli peamise suunise andjana teabeametnikele institutsioonides, kellega oleks võimalik kahtluse korral konsulteerida;
· I have inserted an amendment on the role and responsibility of the Information officer mentioned above by enhancing the role of the European Ombudsman as a point of reference for Information officers in the institutions who could be consulted in case of doubts.
· viimasena olen lisanud muudatusettepaneku, mis käsitleb karistusi juhuks, kui ei järgita kõnealust määrust.
· Finally, I inserted an amendment on Sanctions encountered for failing to comply with this regulation.
Minu eesmärk on muidugi muuta kõnealust määrust, et suurendada läbipaistvust, muutmata seda õigusakti liialt üksikasjalikuks või raskesti rakendatavaks.
My goal is of course to modify this regulation in order to increase transparency without making this instrument too specific and difficult to implement.
Seetõttu töötasin ma üldiste põhimõtetega, mis kehtivas määruses endiselt seoses institutsioonide õigusloomealase ja haldustegevusega puudusid.
Therefore, I worked on the general principles that were still missing in the current regulation as regards legislative and administrative activities of the institutions.
Samal ajal on minu pürgimuseks, et seda õigusakti kasutataks institutsioonide tegevuse parandamiseks, õppides mineviku kogemustest, mis on olnud minu peamiseks inspiratsiooni allikaks oma muudatusettepanekute koostamisel.
At the same time, it is my aspiration that this instrument will be used to improve the institutions practices by learning from the past experiences which have been my main source of inspiration when drafting my amendments.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents
KOM(2008) 229 lõplik 30.4.2008 – 2008/0090 (COD)
COM( 2008) 229 final of 30.4.2008 - 2008/0090 (COD)
Võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta ja eriti selle punkti 9, toimus 20. mail ja 4. juunil 2008. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma koosolek, et vaadata läbi komisjoni esitatud eespool nimetatud ettepanek.
Having regard to the Inter-institutional Agreement of 28 November 2001 on a more structured use of the recasting technique for legal acts, and in particular to point 9 thereof, the Consultative Working Party consisting of the respective legal services of the European Parliament, the Council and the Commission met on 20 May 2008 and 4 June for the purpose of examining the aforementioned proposal submitted by the Commission.
Artikli 9 lõikes 1 tuleks viidet „ artikli 4 lõike 1 punktis a ” kohandada järgmiselt: „ artikli 4 lõikes 1 ”.
2) In Article 9(1), the reference made to " Article 4(1 )( a) " should be adapted so as to read " Article 4(1) ".
Artikli 12 lõikes 2 oleks tulnud lisatud sõnade „ elektroonilises vormis ” tähistamiseks värvida taust halliks, nagu seda üldiselt kasutatakse sisuliste muudatuste tähistamiseks.
4) In Article 12(2), the adding of the final words " in electronic form " should have been identified by using the grey shaded type generally used for identifying substantive changes.
Töörühm märkis ka, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi.
The Working Party also concluded, as regards the codification of the unchanged provisions of the earlier act with those substantive amendments, that the proposal contains a straightforward codification of the existing texts, without any change in their substance.
jurist jurist peadirektori kt
Jurisconsult Jurisconsult actg.
põhiseaduskomisjonI ARVAMUS (*)
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs (*)
Läbipaistvus on Euroopa Liidu aluspõhimõte.
Transparency is a fundamental principle of the European Union.
EÜ asutamislepingu artiklis 255 on see selgelt sedastatud:
This is clearly stated in the Article 255 of the Treaty establishing the European Community (TEC):
„Igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, on õigus pääseda ligi Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele.”
"Any citizen of the Union, and any natural or legal person residing or having its registered office in a Member State, shall have a right of access to European Parliament, Council and Commission documents".
Lissaboni lepingus sedastatakse lisaks:
The Lisbon Treaty states in addition:
„Otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik.”
"Decisions shall be taken as openly and as closely as possible to the citizen".
(Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõige 3)
(Article 10-3 of the TEU)
„Hea valitsemistava edendamiseks ja kodanikuühiskonna osalemise tagamiseks teevad liidu institutsioonid, organid ja asutused oma tööd võimalikult avalikult.”
"In order to promote good governance and ensure the participation of civil society, the Union institutions, bodies, offices and agencies shall conduct their work as openly as possible."
(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõige 1)
(Article 15-1 of the TFEU)
Käesolev määrus 1049/2001 oli märkimisväärne samm suurema avatuse suunas.
The present regulation 1049/2001 was a significant step towards greater openness.
Selle rakendamise kuue aastaga on määrus aidanud kaasa Euroopa institutsioonide avatuma halduskultuuri loomisele.
In the six years since its implementation, it has contributed to the creation of a more transparent culture of administration in the European Institutions.
Otsused, mis Euroopa Kohus on teinud määruse 1049/2001 alusel, on kõnealuse protsessi seisukohalt olulised.
The decisions that the Court of Justice has made on the basis of Regulation 1049/2001 have been important to this process.
Viimane neist oli väga märkimisväärne otsus nn Turco kohtuasjas (T-84/03 Turco v. nõukogu).
The last of these was the very significant judgment that the Court made in the so-called Turco case (T-84/03 Turco v. Council).
Euroopa Kohus otsustas, et nõukogu peaks tagama juurdepääsu ka oma õigustalituse arvamustele, kui need käsitlevad õigusakte.
The Court decided that the Council should also give access to the advice of its legal service, when this advice concerns a legislative act.
Kohus on veendunud, et otsuste tegemise protsessis on läbipaistvuse ja avatuse põhimõtete puhul tegemist „ülekaalukate üldiste huvidega“, mis õigustab õigusnõustamise avalikustamist.
The Court believes that the principles of transparency and openness in the decision-making process constitute an "overriding public interest" that justifies the disclosure of the legal advice.