natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1. on arvamusel, et üliõpilaste liikuvuse ja eri haridussüsteemide kvaliteedi parandamine peaks olema esmatähtis Bologna protsessi põhieesmärkide uuesti määratlemisel pärast 2010. aastat;
Considers that an increase in student mobility and the quality of the different educational systems should be a priority in the context of redefining the major goals of the Bologna Process beyond 2010;
Üliõpilaste liikuvus: kvaliteet ja tõhusus
Student mobility: Quality and Efficiency
8. rõhutab, et Bologna protsessi eesmärkide täitmiseks peab üliõpilaste ja teadlaste liikumine olema mõlemapoolne; rõhutab praeguste suundumuste ebaproportsionaalsust ja eriti vähest liikumist liikmesriikidesse, mis ühinesid ELiga 2004. ja 2007. aastal;
Emphasises that in order for the Bologna Process to fulfil its objectives, reciprocity in terms of the flow of students and scholars is necessary; underlines the disproportion in current trends, and in particular the poor mobility towards the Member States which acceded to the EU in 2004 and 2007;
10. rõhutab, et parem keelteoskus on märkimisväärne eelis ja üks üliõpilaste liikuvuse põhjuseid ning et oluline on intensiivsete keelekursuste pakkumine välisüliõpilastele enne Erasmuse programmi õppeperioodi ja/või selle ajal;
Stresses that improved command of languages is a considerable asset and one of the reasons for student mobility, and that it is important for intensive language courses to be offered to incoming students, before and/or during Erasmus study periods;
14. kordab, et vaja on tihendada riikidevahelist dialoogi ning teabe ja kogemuste vahetust, et soodustada õpetajakoolituse, sealhulgas algastme õpetajate koolituse lähenemist ning pideva professionaalse arengu tõhusust;
Reiterates the need for more trans-national dialogue and exchange of information and experiences to facilitate a convergence of teacher education, including primary teacher education, and the effectiveness of continuing professional development;
15. nõuab ühiskonnas ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit üliõpilastele eriabi andmist, pakkudes neile näiteks odavat ja korralikku majutust; pärast saabumist on sageli vaja lisatuge;
Special assistance should be provided to students from disadvantaged groups in society by, for example, proposing inexpensive and decent accommodation; extra support after arrival is often necessary;
18. tervitab asjaolu, et seoses mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttega, mis on ette nähtud 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele lisatud deklaratsioonis, võiks kaaluda haridusprogrammide ja eelkõige Erasmuse stipendiumide jaoks ette nähtud rahastamispaketi tugevdamist sõltuvalt programmi jälgimise ja hindamise tulemustest;
Welcomes the fact that in the context of the mid-term review of the Multiannual Financial Framework provided for in the Declaration attached to the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and sound financial management of 17 May 2006, strengthening the financial envelope provided for the programmes in the field of education and notably for Erasmus grants could be considered, subject to the results of monitoring and evaluation of the programme;
20. kutsub Euroopa ülikoole üles tegema koostööd erasektoriga (nt majandus- või äriorganisatsioonid, sh kaubanduskojad), et leida uusi tõhusaid mehhanisme üliõpilaste liikuvuse kaasrahastamiseks igas õppetsüklis (bakalaureuse-, magistri-, doktoriõpe) , parandades seeläbi haridussüsteemide kvaliteeti ;
Invites European universities to cooperate with the private sector (e.g. economic or business organisations such as chambers of commerce) in order to find new effective mechanisms of co-financing student mobility at each cycle (bachelor-masters-doctorate), thereby improving the quality of educational systems;
Diplomite kvaliteet ja täielik tunnustamine
Quality and full recognition of diplomas
Bologna protsessi rakendamine kõikides osalevates riikides
Bologna Process implementation in all countries concerned
1999. aastal käivitatud Bologna protsess on valitsustevaheline algatus, mille eesmärk on luua 2010. aastaks Euroopa kõrgharidusruum.
The Bologna Process, which was launched in 1999, is an intergovernmental initiative which aims to create a European Higher Education Area by 2010.
Selle peamine mõte on lihtsustada üliõpilastel valikut paljude kõrge kvaliteediga kursuste vahel ning saavutada nende valitud kursuste laialdane tunnustamine.
The basic idea is to make it easier for students to choose from a wide range of high-quality courses and for the courses they choose to be widely-recognised.
Nimetatud eesmärkidel nähakse Bologna protsessis ette kolme põhilist tegevusvaldkonda: kolme õppetsükli süsteemi (bakalaureuse-/magistri-/doktoriõpe) kasutusele võtmine, kvaliteeditagamine ning kvalifikatsioonide ja õppeperioodide tunnustamine.
To these ends, the Bologna process envisages three priority areas for action: the introduction of the "three-cycle system" (bachelor/master/doctorate), quality assurance, and recognition of qualifications and periods of study.
Protsessi eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme arutati Bologna protsessi käsitleval avalikul kuulamisel, mille korraldas kultuuri- ja hariduskomisjon 4. oktoobril 2007.
Progress towards achieving its goals was discussed in the public hearing on the Bologna process held by the CULT Committee on 4th October 2007.
Peale selle korraldas PPE-DE 6. märtsil 2008 veel ühe kuulamise teemal „ Kõrgharidus: Bologna protsessist haridusjuhtimiseni ELis ”, mida juhatas parlamendiliige Doris Pack.
Moreover, on 6th March 2008 the EPP-ED organised another hearing on this topic, entitled Higher education: from the Bologna process to educational governance in the EU? and chaired by Mrs Doris Pack MEP.
Sellel üritusel avaldati palju huvitavaid arvamusi Bologna protsessi mõju kohta üliõpilaste liikuvusele.
On this occasion, many interesting insights were brought regarding the impact of the Bologna Process in student mobility.
Tõstatati erinevaid olulisi küsimusi, näiteks ülikooli tõhusa juhtimise tähtis roll, kvaliteetse õpetamise ja innovaatilise õppekava väga suur tähtsus või palju ühiseid väliseid ja sisemisi väljakutseid, millega Euroopa kõrgharidus peab ikka veel silmitsi seisma, et jääda konkurentsivõimeliseks ja edukaks 21. sajandi üleilmastuvas maailmas.
Different key issues were also raised, such as the crucial role of efficient university governance, the paramount importance of quality teaching and innovative curricula or the many common internal and external challenges which European higher education must still face in order to remain competitive and performing in the 21-century globalising world.
Bologna protsessi arendatakse edasi tööprogrammi abil, mis orienteerub iga kahe aasta tagant toimuvate ministrite konverentside tulemustele: Praha 2001, Berliin 2003, Bergen 2005, London 2007 ja Leuven/Louvane-la-Neuve 2009.
The Bologna Process is taken forward through a work programme that receives orientations from biannual ministerial conferences: Prague 2001, Berlin 2003, Bergen 2005, London 2007 and Leuven/Louvaine-la-Neuve 2009.
Konverentsid valmistab ette Bologna kontrollgrupp
These conferences are prepared by a Bologna Follow-up Group
Euroopa Komisjon osaleb täisliikmena Bologna kontrollgrupis ja Bologna juhatuses. , mida juhib Euroopa Liidu eesistujariigiks olev riik, ning seda toetab Bologna sekretariaat, mille organiseerib järgmise ministrite kohtumise võõrustajariik/riigid.
The European Commission participates as a full member in the Bologna Follow-up Group, as well as in the Bologna Board. , which is chaired by the country that currently holds the Presidency of the European Union, and supported by a Bologna Secretariat, organised by the host country/countries of the next Ministerial meeting.
Bologna koostöö edu võtmeks nii poliitika kujundamisel kui ka rakendamisel on partnerlusel põhinev lähenemisviis.
The key to success of the Bologna cooperation is the underlying partnership approach, in both policy-making and implementation.
Praegu ühendab protsess 46 riiki, kes kõik osalevad Euroopa kultuurikonventsioonis ja teevad paindlikku koostööd, kaasates sellesse ka rahvusvahelisi organisatsioone ja Euroopa ühinguid, mis esindavad kõrgharidusasutusi, üliõpilasi, töötajaid ja tööandjaid.
Today, the Process unites 46 countries, all party to the European Cultural Convention, that cooperate in a flexible way, involving also international organisations and European associations representing higher education institutions, students, staff and employers.
Bologna protsess on hea näide Euroopa koostööst nii ELi raames kui ka sellest väljaspool.
Bologna process is a fine example of European cooperation, both within and outside the EU framework.
Me kõik teame, et kõrgharidus on isiku arengu põhikomponent.
We all know that higher education is a basic piece in the development of individuals.
See soodustab sotsiaalset, kultuurilist ja majanduslikku arenemist, kodanikuaktiivsust ja eetilisi väärtusi.
It enhances social, cultural and economic growth, active citizenship and ethical values.
Aga mis Euroopa Liitu puudutab, siis kõrgharidus Euroopa Ühenduste Komisjoni vastutusvaldkondade hulka ei kuulu: see on ikka veel vaid riiklik küsimus ning õpetamise sisu ja korralduse eest vastutab endiselt riik.
However, as far as the European Union is concerned, higher education is not one of the responsibilities of the Commission of the European Communities: it is still a very much national matter, and the competence for the content and the organisation of studies remains at national level.
Sellele vaatamata aitab ühendus vastavalt Nice’i lepingu artiklile 149 kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel mitmete erinevate meetmete abil, nagu kodanike liikuvuse edendamine, ühiste õppeprogrammide väljatöötamine, võrgustike loomine, teabe vahetamine või Euroopa Liidu keelte õpetamine.
Nevertheless, according to Art. 149 of the Treaty of Nice, the Union the Community shall contribute to the development of quality education by encouraging cooperation between Member States , through a wide range of actions, such as promoting the mobility of citizens, designing joint study programmes, establishing networks, exchanging information or teaching languages of the European Union.
Raportööri arvamus
Rapporteur approach
Raportöör tunneb muret just üliõpilaste liikuvuse pärast Euroopa Liidus ja Bologna protsessi võimaliku mõju pärast sellele: kas uus Euroopa kõrgharidusruum aitab suurendada Euroopa üliõpilaste liikuvust või mõjub hoopis pärssivalt ja takistab seda?
The Rapporteur is particularly concerned about student mobility within the European Union and about eventual interferences of the Bologna process on it: is the new European Area of Higher Education contributing to increase European students' mobility or is it rather discouraging and hindering it?
Ei tohiks unustada, et liikuvus on üks kuuest Bologna deklaratsioonis ära toodud põhieesmärgist, mida allakirjutanud tahavad edendada, ületades takistused vaba liikumise tegelikul toimimisel ning pöörates erilist tähelepanu mitte ainult üliõpilastele, vaid ka õpetajatele, teadlastele ja halduspersonalile.
It should not be forgotten that mobility is one of the six main objectives specified on the Bologna Declaration, whose signatories intend to promote it by overcoming obstacles to the effective exercise of the free movement , with particular attention not only to students, but also to teachers, researchers and administrative staff.
Liikuvus on seega Euroopa kõrgharidusruumi loomise nurgakivi ning üks põhiküsimusi 2007.–2009. aasta kavas.
Mobility is therefore a cornerstone regarding the establishment of the European Area of Higher Education, as well as one of the priority issues on the 2007-2009 agenda.
Raportöör kiidab heaks Euroopa Komisjoni progressiivse lähenemisviisi ning toetab ka tema käimasolevat tööd.
The Rapporteur approves the progressive approach adopted by the European Commission and also supports its ongoing work.
Liikmesriike tuleks toetada nende pingutustes kaasajastada ja innovaatiliselt reformida oma kõrgharidussüsteeme, mida on väga vaja, et tegeleda üleilmastumise probleemidega.
Member States should be supported in their efforts to modernise and innovatively reform their respective higher education systems, which is absolutely needed in order to face the challenges of globalisation.
Sellegipoolest on raportöör mures Bologna protsessi eelneva ja tulevase rakendamise pärast, kuna mõnes liikmesriigis ei toimu praegu areng kavandatud või soovitud suunas.
Nevertheless, the Rapporteur is concerned about past and future implementation of the Bologna Process, as a number current developments taking place in some Member States are not in the intended or desired direction.
Raportöör arvab, et ligikaudu kümme aastat pärast protsessi käivitamist on aeg mõtiskleda ja arutada Bologna protsessi, selle saavutuste ja ebaõnnestumiste üle.
Almost a decade after its launch, the Rapporteur thinks that it is time for reflexion and debate as far as the Bologna process, its achievements and its failures are concerned.
Me peaksime proovima kindlaks määrata, kuidas on haridussüsteemid Euroopa Liidus Bologna protsessi tulemusel muutunud ning kuidas need sündmused ja muutused on mõjutanud Euroopa kõrghariduse kvaliteeti.
We should try to determine how education systems have changed as a result of Bologna throughout the European Union, and also how these developments and changes have affected the quality of European higher education.
Kõigepealt soovib raportöör rõhutada, et igal Euroopa kodanikul (hoolimata nende kodakondsusest, sünniriigist või -piirkonnast) peab olema võimalik saada kõrge kvaliteediga haridust.
First of all, the Rapporteur would like to underline that access to high quality education must be an option for every European citizen, regardless of their citizenship, country or area of birth.
Liikuvusel on palju positiivseid mõjusid mitte ainult liikuvale isikule, vaid ka kõrgharidusasutustele ja ühiskonnale tervikuna.
Mobility has many positive effects not only on the mobile individual, but also on higher education institutions and on the society as a whole.
Peale selle ei tohiks unustada selle sotsiaalset mõõdet: liikuvus annab hindamatult rikkalikku kogemuse akadeemilise, kultuurilise ja sotsiaalse mitmekesisuse osas.
Moreover, its social dimension should not be forgotten: mobility provides an experience of invaluable richness in terms of academic, cultural and social diversity.
See lihtsustab suhtlemist ja koostööd kõrgharidusasutuste vahel, mida on väga vaja Euroopa kõrgharidus- ja teadusasutuste kvalitatiivseks arenguks.
Finally, it eases networking and cooperation between higher education institutions, which is absolutely necessary for a qualitative development of the European higher education and research establishment.
Raportöör soovib juhtida erilist tähelepanu järgmistele teemadele:
The Rapporteur wants to stress and to draw special attention to:
Kõrghariduse reformimine ja ülikoolide kaasajastamine: kvaliteet, innovatsioon ja paindlikkus
Higher education reform and modernisation of universities: quality, innovation and flexibility
Üliõpilaste liikuvuse ja sotsiaalse mõõtme rahastamine ning nendesse investeerimine
Funding and investment in student mobility and social dimension
Kuigi raportöör tunnustab kõnealuse valitsustevahelise algatuse väga suurt tähtsust, soovib ta rõhutada, et selle rakendamine on riiklikul tasandil väga killustatud.
Although the Rapporteur acknowledges the paramount importance of such intergovernmental initiative, insist on the fact that its implementation is very fragmented at national level.
Sel põhjusel on praegu üsna raske näha Bologna protsessi nn Euroopa fassaadi, mistõttu tuleks luua õiguslik raamistik ja pidada alati meeles, et hariduse puhul peavad kõikide küsimuste ja algatuste keskmes olema üliõpilased.
Therefore, for the time being it is rather difficult to recognise the European "facade" of the Bologna Process, and that is why a legal framework should be created, having always in mind that students must be at the heart of all questions and initiatives as far as education is concerned.
Eelarvekomisjon palub vastutaval kultuuri- ja hariduskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. märgib, et arvestades rubriigi 1a väikesest varust tingitud piiratud tegevusruumi, on eriti tervitatavad valitsustevahelise koostöö raames tehtavad liikmesriikide jõupingutused, et parandada hariduse kvaliteeti ja konkurentsivõimet ELis, eelkõige liikuvuse tagamise, kvalifikatsiooni tunnustamise ja kvaliteedi tagamise kaudu;
Notes that, considering the limited room for manoeuvre due to the narrow margins left in Heading 1a, efforts of Member States undertaken in the framework of intergovernmental cooperation in order to enhance the quality and competitiveness of education in the EU by, in particular, the promotion of mobility, ensuring recognition of qualifications and quality assurance, are particularly welcomed;
4. kordab Euroopa Parlamendi 2008. aasta üldeelarve projekti käsitleva 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni
Reiterates its position, as expressed in paragraph 15 of its resolution of 13 December 2007 on the draft general budget for 2008
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0616 punktis 15 väljendatud seisukohta, et elukestva õppe ja Erasmus Mundus programmide rakendusameti poolne rakendamine ei tohi tuua kaasa rahastamispaketis halduskulude osakaalu suurenemist.
Texts Adopted, P6_TA(2007)0616 , that implementation of the Lifelong Learning and Erasmus Mundus programmes by an executive agency must not lead to an increased share of administrative costs in the total envelope.
Meediakanalite koondumine ja meedia pluralism Euroopa Liidus
on concentration and pluralism in the media in the European Union
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS......................................................16
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............16
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonI ARVAMUS...........22
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 22
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................25
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................26
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11
– having regard to Article 11 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union
– võttes arvesse Amsterdami lepingu protokolli liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta
– having regard to the protocol to the Treaty of Amsterdam on the system of public broadcasting in the Member States
– võttes arvesse komisjoni töödokumenti pealkirjaga „Meedia pluralism Euroopa Liidu liikmesriikides” ( SEK(2007)0032 );
– having regard to the Commission staff working document entitled "Media pluralism in the Member States of the European Union" ( SEC(2007)0032 ),
– võttes arvesse oma 20. novembri 2002. aasta resolutsiooni meediakanalite koondumise kohta
– having regard to its resolution of 20 November 2002 on media concentration
– võttes arvesse UNESCO 2005. aasta kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni (UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni);
– having regard to the 2005 Unesco Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions (Unesco Convention on cultural diversity),
– võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni sõna- ja infovabaduse rikkumise riskide kohta ELis ja eriti Itaalias (põhiõiguste harta artikli 11 lõige 2)
– having regard to its resolution of 22 April 2004 on the risks of violation, in the EU and especially in Italy, of freedom of expression and information (Article 11(2) of the Charter of Fundamental Rights)
– võttes arvesse komisjoni 2001. aasta teatist riigiabieeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (2001/C 320/04);
– having regard to the Communication from the Commission of 2001 on the application of State aid rules to public service broadcasting ((2001/C 320/04),
– võttes arvesse nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta resolutsiooni avalik-õigusliku ringhäälingu kohta (1999/C 30/01);
– having regard to the Council Resolution of 25 January 1999 concerning public service broadcasting (1999/C 30/01),
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. jaanuari 2007. aasta soovitust Rec(2007)3 liikmesriikidele avalik-õigusliku meedia ülesannete kohta infoühiskonnas;
– having regard to the Recommendation Rec(2007)3 of 31 January 2007 of the Committee of Ministers of the Council of Europe to member states on the remit of public service media in the information society,
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi ( A6‑0303/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and ( A6‑0303/2008 ),
A. arvestades, et Euroopa Liit on kinnitanud oma pühendumust meedia pluralismi kaitsmisele ja edendamisele, mis on põhiõiguste harta artiklis 11 sätestatud teabe- ja sõnavabaduse keskse sambana ja kuulub demokraatia kaitsmise, kodanikele omase mitmekülgsuse ja kultuurilise mitmekesisuse aluspõhimõtete hulka;
A. whereas the European Union has confirmed its commitment to the defence and the promotion of media pluralism, as an essential pillar of the right to information and freedom of expression enshrined in Article 11 of the Charter of Fundamental Rights, which remain fundamental principles for preserving democracy, civic pluralism and cultural diversity,
B. arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud soovi, et komisjon looks stabiilse õigusliku raamistiku nii meediasektoris kui kogu infoühiskonnas tervikuna, et tagada mitmekesisuse kaitse võrdne tase liikmesriikides ja võimaldada ettevõtjatel lõigata kasu ühtse turuga kaasnevatest võimalustest;
B. whereas Parliament has repeatedly expressed its view that the Commission should establish a stable legal framework, both in the media and in the information society as a whole, aimed at ensuring an equivalent level of protection of pluralism in the Member States and enabling operators to benefit from the opportunities created by the single market,
C. arvestades, et nagu komisjon oma eespool nimetatud töödokumendis rõhutab, ei saa meedia pluralismi mõistet kitsendada omandi koondumise probleemile, vaid see hõlmab samuti küsimusi, mis seonduvad avalik-õigusliku ringhäälingu teenuse, poliitilise võimu, majandusliku konkurentsi, kultuurilise mitmekesisuse, uue tehnoloogia arendamise, läbipaistvuse ja ajakirjanike töötingimustega liidus;
C. whereas, as the Commission stressed in its above-mentioned staff working document, the concept of media pluralism cannot be limited to the issue of concentration of ownership of companies, but also includes issues related to public broadcasting services, political power, competition in the economy, cultural diversity, the development of new technologies, transparency, and the working conditions of journalists in the Union,
D. arvestades, et avalik-õiguslikul ringhäälingul peavad olema vajalikud ressursid ja asutused täieliku sõltumatuse tagamiseks poliitilisest survest ja turujõududest;
D. whereas public broadcasting services need to have the necessary resources and institutions to allow them to be genuinely independent of political pressures and market forces,