natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sotsiaalkulutuste rahastamisest tekkinud „pinged” sõltuvad ühiskonna nõudlusest avalike hüvede järele ja kohustuslike maksete vastuvõetavuse määrast.
Lastly, the constraints on financing welfare spending depend on society’s demand for public goods and the degree to which compulsory contributions are acceptable.
Teatud liikmesriikides on sotsiaalsed nõudmised väga tähtsad ja seni pole see nende majandusarengut takistanud.
Such demand is considerable in some Member States, and has not necessarily sapped their economic dynamism in the past.
Praeguseks võib tunnustada Euroopa sotsiaalmudelile omase sotsiaalse tugivõrgustiku tõhusust, mis osutus kriisi ajal eriti kasulikuks.
The effectiveness of the ‘social safety nets’ associated with the European social model is now acknowledged, and they are particularly useful in times of crisis.
Pealegi oleks võimalik seda arendada ja kaasajastada, suurendades selle ulatuvust ja finantsbaasi.
For that matter, they could be extended and updated by redefining their scope and financing base.
Sellises lühiajaliste otsuste kontekstis tuleb tõstatada riigivõla küsimus.
It is in the context of this succession of short-term decisions that the issue of government debt must be raised.
Eelarvepuudujääk on soodus olukorras, kus säästmine ja investeerimine ei ole tasakaalus.
Deficits are desirable where there is an imbalance between savings and investment.
Sellisel juhul peaks riik olemasolevad säästud laenamise teel kasutusele võtma, et rahastada investeerimiskulusid.
In such cases, public policy must tap available savings by means of borrowing, in order to finance investment expenditure.
Samasugune tasakaalu puudumine oli eos olemas juba ammu enne 2008. aasta oktoobris puhkenud likviidsuskriisi; ELi majanduskasv oli negatiivne alates 2008. aasta teisest trimestrist ja euroala kasvumäär jäi kümnendi algusest alla potentsiaalsele kasvumäärale.
Such an imbalance was already present in embryonic form well before the onset of the October 2008 cash crisis; the EU experienced negative growth from the second quarter of 2008, and growth in the euro area has remained below its potential rate since the start of the decade.
Investeerimise hoogustamiseks on eelarvemeetmed soovituslikud pigem liikmesriikides, kes kannatavad liigse säästmise tõttu.
In order to kick-start investment, budgetary policy is desirable in those Member States beset by excess saving.
Eelarvepuudujääk on jätkusuutlik seni, kuni selle rahastamine ei avalda survet riigilaenu intressimääradele ja see ei tekita liigse koormuse ülekandumist maksumaksjatele.
Deficits are sustainable as long as financing them does not put pressure on interest rates on government borrowing or entail the transfer to taxpayers of an intolerably large debt burden.
Maksukoorem suureneb, kui reaalintressimäärad ületavad majanduse kasvumäära.
The debt burden rises when real interest rates exceed the economic growth rate.
Sellepärast saabki intressimäära, juhul kui see on madal, võtta kui põhikriteeriumi lühiajalise võla jätkusuutlikkuse mõõtmisel.
Accordingly, when interest rates are low, they are the main criterion for measuring the sustainability of short-term debt.
Liikmesriikide laenuvõime sõltub muuhulgas ka reitinguagentuuride suhtumisest.
The Member States’ borrowing capacity also depends on the attitude of credit-ratings agencies.
Hiljutine kogemus tõestas, et reitinguagentuurid kipuvad riske ala- või ülehindama.
Recent experience shows that such agencies may under- or over-estimate risks.
AAA reiting antakse üksnes riikidele, kes on maksevõimelised.
They will grant an AAA rating only if the state contracting the debt is solvent.
Reiting on kõrgem, kui võlga kasutatakse eelarvepuudujäägi rahastamiseks, mis toob kaasa majanduskasvu ja tulevase maksutulu.
A state will receive a higher rating if its debt is used to finance deficits that stimulate growth and future tax revenue.
Sellepärast peabki komisjon läbi viima uurimusi selle kohta, kuidas hinnata võlgade kvaliteeti, ja sanktsioneerima liikmesriikide, kes kipuvad oma majanduskasvu üle hindama, et siis salaja praktiseerida retsessiivset puudujääki.
Accordingly, it is important for the Commission to carry out studies that will afford a basis for assessing the quality of the Member States’ debts, and to sanction any Member State that may be tempted to overestimate its growth in order to build up a recessionary deficit on the sly.
Hea ja halva võla määratlemine
Identifying good and bad debt
Komisjoni soovitustele vastavalt on liikmesriigid alates euro kasutuselevõtust püüdnud vähendada oma halduskulusid ja reformida pensionisüsteemi.
Following the Commission’s recommendations, when the euro was introduced the Member States undertook to reduce their administrative expenditure and reform their pension systems.
Kriisi tõttu kasvas 2009. aasta jooksul oluliselt kõigi liikmesriikide eelarvepuudujääk ja võlatase.
The crisis has meant that all the Member States saw their deficits and indebtedness increase significantly in 2009.
Eelarvepuudujäägi tõusu ei tinginud üksnes majanduse elavdamise meetmete rakendamine.
The deployment of recovery measures is not the sole reason for their increased deficits.
Suur eelarvepuudujääk võib toetada majanduse laienemist, mis toob kaasa maksutulude laekumise ja eelarve tasakaalustumise.
A large deficit can finance economic expansion, generating tax revenue and promoting a return to budgetary equilibrium.
Selline on komisjoni soovitatud tavapäratute stimuleerivate meetmete loogika.
This is the rationale for the ‘non-conventional’ stimuli recommended by the Commission.
Halvasti planeeritud maksusoodustused võivad aga kasvu seisukohast tulemusteta jääda.
On the other hand, poorly calibrated tax incentives may have a minimal effect on growth.
Halva võla koorem langeb neile majapidamistele, kellel pole harjumust säästa, nii et nad maksavad võla pealt intresse, ilma et seda ise tajuksid.
The burden of bad debt weighs on households with no propensity to save, which service the debt without any return.
Kuna eelarvepuudujääk rõhub kõige enam neid majapidamisi, kes elasid kriisi kõige raskemalt läbi, siis tuleb kiiremas korras kindlaks teha retsessiivsed puudujäägid ja need neutraliseerida.
Given that deficits weigh most heavily on those households worst hit by the crisis, recessionary deficits must be identified and neutralised as a matter of urgency.
Mida teha stabiilsuse paktiga?
What about the Stability Pact ?
Maastrichti lepingu koostamise käigus määratleti lubatud eelarvepuudujääk ja võlatasemed, arvutades välja Euroopa valuutasüsteemi kuuluvate riikide keskmine eelarvepuudujääk ja võlatasemed.
When the Maastricht Treaty was drafted, the permissible deficit and debt levels were determined by calculating the average deficit and indebtedness of the countries in the European Monetary System.
2005. aastal ajakohastati stabiilsuse pakti, et võtta vastu antitsüklilise makromajandusliku poliitika põhimõtted.
The 2005 revised Stability Pact amounts to the implicit adoption of the principles underpinning a counter-cyclical macroeconomic policy.
Need põhimõtted on eriti asjakohased rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast.
Such principles seem particularly appropriate when it comes to ensuring the long-term sustainability of public finances.
Komisjon võiks selgesõnalisemalt kinnitada seda antitsüklilise juhtimise eeskirja.
The Commission could explicitly enshrine the rule of counter-cyclical management.
Seejärel peaks komisjon kontrollima, et tema soovitused oleksid selle põhimõttega kooskõlas, esitamata sealjuures eelarve tasakaalustamiseks liiga lühikesi tähtaegu.
It should then make sure its recommendations are compatible with that principle, by avoiding setting overly short deadlines for a return to budgetary equilibrium.
Mis puutub rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse mõõtmise kriteeriumitesse, siis sobib pikaajaliste prognoose puhul suurepäraseks indikaatoriks eelarve strukturaalne puudujääk, sest see aitab hinnata rahanduse olukorda tsüklilistest mõjudest sõltumata.
As regards criteria for measuring the long-term sustainability of public finances, the structural deficit indicator is particularly suitable for a long-term assessment in that it measures the state of public finances irrespective of cyclical effects.
Liikmesriikide maksuvõimelisuse hindamiseks võib kasutada strukturaalse võlasuhte indikaatorit, nagu „võlg/avaliku sektori tööjõud” või „netovõlg/SKP”;
Lastly, an indicator of structural debt – the ‘government debt-to-assets’ ratio or the ‘net debt-to-GDP’ ratio – could be used to measure the Member States’ solvency.
riikide rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta majanduse elavdamise kontekstis
on the long-term sustainability of public finances for a recovering economy
Arvamuse koostaja (*): Sergio Gaetano Cofferati
Rapporteur (*): Sergio Gaetano Cofferati
2. rõhutab, et praegune majanduse elavnemine on endiselt habras ning tööpuudus kasvab enamikus liikmesriikides jätkuvalt, puudutades rängimalt noori inimesi; usub kindlalt, et majanduskriisi ei saa enne lõppenuks kuulutada, kui töötus ei ole märkimisväärselt ning püsivalt langenud, ning rõhutab asjaolu, et Euroopa heaoluriigid on näidanud oma väärtust, pakkudes stabiilsust ja aidates kaasa kriisist väljumisele;
Underlines that the current recovery is still fragile and that unemployment is continuing to rise in most Member States, with young people especially hard hit; firmly believes that no end can be announced to the economic crisis until unemployment falls substantially and sustainably and highlights the fact that the European welfare states have demonstrated their value in providing stability and contributing to the recovery;
4. on seisukohal, et majanduse elavdamise strateegia ei tohi mingil juhul tuua endaga kaasa struktuurilise tasakaalu puudumist ja suurt palgalõhet, mis pärsivad majanduses tootlikkust ja konkurentsivõimet, vaid selles tuleks pigem kehtestada reformid, mis on vajalikud võitlemiseks tasakaalu puudumise vastu; on arvamusel, et liikmesriigid peavad finants- ja maksumeetmete võtmisel säilitama palkade, pensionite ja töötushüvitiste taseme ja leibkondade ostujõu, seadmata ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkust ega liikmesriikide suutlikkust osutada tulevikus hädavajalikke avalikke teenuseid;
Takes the view that the economic recovery strategy should under no circumstances give rise to fresh structural imbalances and major income disparities, which are holding back productivity and competitiveness in the economy, but should rather introduce the reforms needed to tackle such imbalances; considers that the financial and fiscal measures taken by the Member States should protect salaries, pensions, unemployment benefits and households’ purchasing power without jeopardising the long-term sustainability of public finances or Member States’ capacity to provide essential public services in the future;
6. rõhutab vajadust ühendada majanduse elavdamise poliitika struktuurse töötuse, eelkõige noorte, eakamate, puudega inimeste ja naiste seas leviva töötuse vastu võitlemise meetmetega, mille eesmärk on kvaliteetsete töökohtade kasv, mis tõstab omakorda tööviljakust ja investeeringute efektiivsust; seoses sellega on seisukohal, et olulised on inimkapitali kvaliteeti parandavad meetmed nagu haridus või tervishoiupoliitika, mille eesmärk on tootlikum ja kauem tööhõives püsiv tööjõud, ning meetmed, mis on suunatud ametialase tegevuse kestvuse pikendamisele; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama oma tööhõive- ja tööjõuturupoliitikat ja -meetmeid, asetades need Euroopa 2020. aasta strateegias kesksele kohale;
Stresses the importance of linking economic recovery with targeted policies to address structural unemployment, in particular unemployment among young people, older people, disabled people and women, with a view to increasing quality employment, thereby increasing the productivity of both labour and investment; in this respect, considers policies improving the quality of human capital, such as education, or health care policies aimed at developing a more productive and longer-working workforce and policies aimed at lengthening the duration of professional activity, to be important; calls on the Member States and the Commission to reinforce their policies and measures for employment and the labour market, placing them at the heart of the Europe 2020 strategy;
8. rõhutab, et kõrgem tööhõive on keskse tähtsusega, et EL tuleks toime rahvastiku vananemisega, ning et tööturul osalemise suur määr on majanduskasvu, sotsiaalse kaasatuse ja jätkusuutliku ning konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse eeltingimus;
Stresses that increased levels of employment are essential for the EU to cope with an ageing population and emphasises that high labour market participation is a precondition for economic growth, social integration and a sustainable and competitive social market economy;
13. rõhutab, et pikas perspektiivis moodustavad kaudsed pensionikohustused riigi koguvõla ühe suurima koostisosa ning liikmesriigid peaksid vastavalt kokkulepitud metoodikale perioodiliselt avaldama teavet oma kaudsete pensionikohustuste kohta;
Underlines that, in the long term, implicit pension liabilities are one of the largest parts of the total public debt, and that the Member States should regularly publish information on their implicit pension liabilities, following the commonly agreed methodology;
riikide rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta majanduse elavnemise kontekstis
on long-term sustainability of public finances for a recovering economy
Arvamuse koostaja: Ivailo Kalfin
Rapporteur: Ivailo Kalfin
A. arvestades, et stabiilsuse ja kasvu paktist ei piisanud praeguse kriisi ennetamiseks, kuigi pakt vaadati 2005. aastal läbi;
A. whereas the Stability and Growth Pact (SGP), despite its revision in 2005, did not suffice to prevent the current crisis,
B. arvestades, et riikide rahanduse jätkusuutlikkus on oluline mitte ainult Euroopa kui terviku, vaid eriti just Euroopa Liidu eelarve jaoks;
B. whereas sustainability of public finances is not only crucial for Europe as a whole but, also, for the budget of the European Union specifically,
C. arvestades, et kuigi Euroopa Liidu eelarve moodustab praegu ligikaudu 1% summaarsest Euroopa kogurahvatulust, peaksid „jätkusuutlikkuse” üldpõhimõtted ja lähte-eeldused kehtima ka Euroopa Liidu eelarve suhtes,
C. whereas, although the budget of the European Union is currently limited to approximately 1% of total European GNI, the general principles and underlying assumptions of 'sustainability' should also apply to it,
11. tuletab meelde, et suurt inflatsiooni ei saa kasutada eelarve konsolideerimiseks, sest see tekitaks suuri kulusid ning seaks ohtu jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu.
Recalls that high inflation is not an answer to the need for fiscal adjustment, because it would impose substantial economic costs and pose a threat to sustainable and inclusive growth.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ seoses vajadusega vältida olemuse, taustandmete või päritolu poolest võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2001/83/EC as regards the prevention of the entry into the legal supply chain of medicinal products which are falsified in relation to their identity, history or source
Raportöör: Marisa Matias
Rapporteur: Marisa Matias
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse õigusakti eelnõusse tehtud muudatused paksus kaldkirjas.
In amendments by Parliament, amendedments to the draft act are highlighted in bold italics .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele ja tähistab neid õigusakti eelnõu osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Highlighting in normal italics is an indication for the relevant departments showing parts of the draft act which may regquire correction when the final text is prepared - for instance, obvious errors or omissions in a language version).
Kui õigusakti eelnõus soovitakse muuta kehtivat õigusakti, märgitakse muudatusettepaneku päises kolmandale reale viide kehtivale õigusaktile ning neljandale reale viide muudetavale sättele.
The heading for any amendment to an existing act that the draft act seeks to amend includes a third line identifying the existing act and a fourth line identifying the provision in the that act that Parliament wishes to amend.
Kui Euroopa Parlament soovib muuta kehtivat sätet, mida õigusakti eelnõus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Passages in an exsisting act that Parliament wishes to amend, but that the draft act has left unchanged, are highlighted in bold .
Väljajäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
Any deletions that Parliament wishes to make in such passages are indicated thus: [...].
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS............82
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............86
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS...............................................128
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 136
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ seoses vajadusega vältida olemuse, taustandmete või päritolu poolest võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on amending Directive 2001/83/EC as regards the prevention of the entry into the legal supply chain of medicinal products which are falsified in relation to their identity, history or source
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2008)0668 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0668 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0513/2008 );
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0513/2008 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele“ (KOM(2009) 0665);
- having regard to the Commission Communication entitled 'Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures' ( COM(2009)0665 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 114 ja artikli 168 lõiget 4;
- having regard to Article 114 and Article 168(4)(c) on the Treaty of the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi ( A7‑0148/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7‑0148/2010 ),
(3 a) Käesoleva direktiivi kontekstis peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal statistilise aruande usaldusväärsete ja täpsete andmetega võltsitud ravimitega seotud hetkeolukorra, arengute ja arengutendentside kohta liikmesriikides, kaasa arvatud üksikasjad selle kohta, kust, kuidas ja kelle poolt võltsitud ravimid avastati, nende päritoluriik ja võltsitud element (olemus, päritolu ja/või toimeaine/koostisosad), ning vastavalt ajakohastama turvaelementide kasutamise meetmeid.
(3a) In the light of this Directive the Commission should submit every year to the European Parliament and to the Council a statistical report with reliable and accurate data on the current situation, trends and developments in falsified medicin al products , including details of where, how and by whom the falsified products were detected, the country in which they originated , and the ‘ falsified ’ element itself (identity, source and/or ingredient/components) in the Member States and update the measures on the application of the safety features accordingly.
Ei mõju hinnangu aruanne ega ka muud komisjoni aruanded ei ole piisavalt teemale keskendunud ega selgita võltsitud toodete päritolu ja peamisi allikaid.
Neither the impact assessment study, nor other European Commission reports, sufficiently focus on and explain the origin and main sources of ‘counterfeit’ products.
Tähtis on see, et ravimite võltsimise probleemiga ei aetaks segi patendirikkumisi või -vaidlusi.
It is important not to confuse patent violations or disputes with the problem of counterfeiting of medical products.
Vaja on usaldusväärseid andmeid ja statistikat võltsitud toodete avastamise kohta, selle kohta, mis riigist need saabusid ja milline oli võltsitud element (olemus, päritolu ja/või koostisaine/komponendid).
Reliable data and statistics with details where ‘counterfeit’ products were detected, which country they came from, and the ‘counterfeit’ element itself (identity, source and/or ingredient/components) are needed.
(3 b ) Pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist peaks komisjon koostöös Euroopa Ravimiameti (amet) ja liikmesriikide ametivõimudega käivitama kampaaniaid, et teavitada tarbijaid ja tõsta nende teadlikkust võltsitud ravimite ostmisega kaasnevatest ohtudest, keskendudes eelkõige ehtsuse tuvastamise meetmetele ja turvaelementidele (nagu hologrammid ja ohutuspitserid) ravimite pakenditel või mujal.
(3b ) After the adoption of this Directive, t he Commission should, in cooperation with the European Medicines Agency ("the Agency") and Member State authorities, launch campaigns informing and raising awareness among consumers of the risk involved in purchasing falsified medicinal products, focusing in particular on the authentication measures and safety features (such as holograms and safety seals) shown on the packaging of medicinal products or elsewhere.
Võltsitud ravimite hulga suurenemine viitab sellele, et tarbijad ei ole teadlikud riskidest, mis kaasnevad võltsitud ravimite ostmisega, eriti ebaseaduslike veebisaitide kaudu.
The increasing number of falsified medicinal products indicates that consumers are not aware of the risks involved in purchasing falsified medicinal products, in particular from illicit websites.
Üks teadaolev probleem on see, et tarbijad ei tunne kehtivaid seadusi.
One of the problems that has been reported is the lack of knowledge among consumers of the legislation in force.
Hästi informeeritud tarbijad võiksid aidata tuvastada võltsitud ravimeid, mis turul liiguvad.
Well-informed consumers could contribute to the detection of falsified medicinal products on the market.
(4 a) Käesoleva direktiiviga ei piirata intellektuaal- ja tööstusomandi õigusi käsitlevate õigusnormide kohaldamist ning selle konkreetne eesmärk on takistada võltsitud ravimite jõudmist seaduslikku müügiahelasse.
(4a) This Directive is without prejudice to provisions concerning intellectual and industrial property rights and aims specifically to prevent falsified medici nal products from entering the legal distribution chain .
Käesolev direktiiv peaks keskenduma rahvatervisele tekitatavatele tagajärgedele ning mitte käsitlema võimalikke intellektuaalomandi- või patendiõigustega seotud probleeme.
This directive should focus on the consequences for public health and should not deal with possible problems related to intellectual Property Rights or Patent Rights
(4 c) Ravimite võltsimine on ülemaailmne probleem ning võltsimisvastaste strateegiate suurema tulemuslikkuse tagamiseks on vaja tõhusat ja tugevdatud rahvusvahelist koostööd ja kooskõlastamist.
(4 c ) The falsification of medicin al products is a global problem, requiring effective and enhanced international coordination and cooperation in order to ensure that anti-falsification strategies are more effective.