natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(b) isikuandmeid kogutakse ainult konkreetsel ja seaduspärasel eesmärgil ning töödeldakse hiljem ainult nimetatud eesmärkidega kokkusobival viisil;
b) data shall be collected only for specified and legitimate purposes and further processed in a way compatible with those purposes;
(c) isikuandmed on täpsed ja ajakohastatud;
c) data shall be accurate and updated;
(d) isiku rassilist või rahvuslikku päritolu, poliitilisi veendumusi, religioosseid või filosoofilisi tõekspidamisi, erakondlikku või ametiühingukuuluvust, seksuaalset sättumust või tervislikku seisundit kajastavaid isikuandmeid kogutakse üksnes siis, kui see on konkreetsel juhul vältimatult vajalik ning seda tehakse koos asjakohaste tagatistega.
d) special categories of data concerning racial or ethnic origin, political opinions, religious or philosophical beliefs, party or trade union membership, sexual orientation or health shall be processed only if absolutely necessary for the purpose of a specific case and in accordance with appropriate safeguards.
Artikkel 22 b
Article 22 b (new)
Kõiki andmesubjekte teavitatakse nende isikuandmete kogumise asjaolust.
All data subjects shall be informed of the fact that personal data concerning them are being processed.
Kõnealust teavitamist võidakse vajaduse korral edasi lükata, et see ei takistaks isikuandmete kogumise eesmärgi täitmist.
The provision of that information may be delayed where necessary in order not to hamper the purposes for which the data are being processed.
Andmesubjektil on õigus ilma põhjendamatu viivituseta saada teavet temalt kogutavate isikuandmete kohta talle arusaadavas keeles ning parandada ja vajaduse korral kustutada andmeid, mis on kogutud artiklis 22a osutatud põhimõtteid rikkudes.
A data subject shall have the right to obtain, without undue delay, information as to which data are being processed in a language which he or she understands, as well as to rectify and, where appropriate, erase data processed in breach of the principles referred to in Article 22a.
Lõikes 1 ja 2 osutatud teabe esitamisest võib keelduda või teabe esitamist edasi lükata, kui see on rangelt vajalik:
The provision of information under paragraphs 1 or 2 may be refused or delayed, where strictly necessary:
(a) avaliku korra ja julgeoleku kaitsmiseks;
(a) to protect security and public order;
(b) kuriteo ärahoidmiseks;
(b) to prevent a crime;
(c) kuritegude uurimise ja vastutusele võtmise takistamise vältimiseks;
(c) so as not to hamper the investigation and prosecution of criminal offences;
(d) kolmandate poolte õiguste kaitseks.
(d) to protect the rights of third parties.
Kohtueelset vangistust käsitletakse erakorralise meetmena, mida tuleb rangelt analüüsida õiguse suhtes vabadusele ja süütuse presumptsiooni suhtes
Pre-trial detention shall be regarded as an exceptional measure which must be strictly tested against the right to liberty, the presumption of innocence
Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 sätestatakse, et liit austab põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõtteid, nagu need on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga (1950) ning nagu need tulenevad tavapärasest liikmesriikide konstitutsiooniõigusest.
Article 6(2) TEU provides that the Union shall respect fundamental rights as guaranteed by the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR, 1950) and as they result from constitutional traditions common to the Member States, as general principles of Community law.
Kohtueelse vangistuse ja sellele alternatiivsete järelevalvemeetme suhtes kehtivad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis kindlaksmääratud põhiõigused ja põhivabadused on järgmised:
The basic rights or fundamental freedoms that govern pre-trial detention and alternatives to such detention and that are determined by the ECHR are as follows:
– artikli 5 lõige 1: „igaühel on õigus isikuvabadusele ja turvalisusele”;
- Art. 5(1) "everyone has the right to liberty and security of person";
– artikli 6 lõige 2: „igaüht, keda süüdistatakse kuriteos, peetakse süütuks seni, kuni tema süü ei ole seaduse kohaselt tõendatud”;
- Art. 6(2) " everyone charged with a criminal offence shall be presumed innocent until proved guilty according to law";
– artikli 5 lõike 1 punkt c: „seaduslik vahistamine või kinnipidamine, et tuua ta pädeva õigusvõimu ette põhjendatult kahtlustatuna õiguserikkumises või kui põhjendatult peetakse vajalikuks takistada õiguserikkumise toimepanekut või põgenemist pärast seda”. .
- Art. 5(1)c "the lawful arrest or detention of a person effected for the purpose of bringing him before the competent legal authority on reasonable suspicion of having committed an offence or when it is reasonably considered necessary to prevent his committing an offence or fleeing after having done so" .
Kohtueelne vangistus ei muutu kunagi kohustuslikuks ning seda ei kasutata karistuslikel eesmärkidel
It shall never be compulsory nor be used for punitive reasons
Euroopa Nõukogu soovitus, Rec(2006)13. .
Recommendation of the Council of Europe, Rec(2006)13. .
Seetõttu tuleb kohtueelsel etapil kasutada nii laialdaselt kui võimalik vabadusekaotuseta kohtueelseid järelevalvemeetmeid.
Consequently, in the pre-trial stage the widest possible use should be made of non-custodial supervision measures.
Põhimõtteliselt on kohtueelsele vangistusele alternatiivsete järelevalvemeetmete eesmärk üksnes kõrvaldada kolm ohtu, mille esinemine lubab vabaduse võtmist (kahtlustatava isiku põgenemisoht, süütõendite hävitamise oht ja süütegude kordamise oht).
The supervisory measures regarding the alternatives to pre-trial detention in principle only aim to eliminate the three classical dangers that allow deprivation of liberty (danger of flight, danger of suppression of evidence and danger of repetition of offences).
Ilma sisepiirideta Euroopa ühises õigusruumis tuleb tagada, et kahtlustatavat isikut, kes ei ole kohtuistungi toimumise riigi alaline elanik, ei koheldaks nimetatud riigi alalisest elanikust erinevalt.
In a common European area of justice without internal borders, it is necessary to ensure that a suspect who is not resident in the trial state is not treated any differently from a suspect who is so resident.
Kuid praegusel ajal ei saa kohtueelse vangistuse alternatiive piiriüleselt üle võtta või üle kanda, sest puudub alternatiivsete järelevalvemeetmete vastastikune tunnustamine ning puuduvad seda lubavad rahvusvahelised õigusaktid.
However, currently the different alternatives to pre-trial detention cannot be transposed or transferred across borders as there is no mutual recognition of those measures and there are not international instruments that specifically allow it.
Vastastikuse tunnustamise puudumine takistab üksikisiku õiguste kohtulikku kaitset.
This absence of mutual recognition obstructs the judicial protection of individual rights.
Valitseb selge oht, et ELi kodanikke, kes ei ole selle liikmesriigi alalised elanikud, kus neid kahtlustatakse kuriteo toimepanemises, ja ELi kodanikke, kes on nimetatud liikmesriigi kodanikud, koheldakse ebavõrdselt.
There is a clear risk of unequal treatment between the two categories - EU citizens who are not residents in the territory of the Member State where they are suspected of having committed a criminal offence and EU citizens who are residents.
Lisaks võib seda näha takistusena isikute vabale liikumisele.
Furthermore, that could also been seen as an obstacle to the free movement of persons.
Eespool toodut arvesse võttes on raportöör tugevalt käesoleva ettepaneku vastuvõtmise poolt, see võimaldaks kohtueelsete järelevalvekorralduste vastastikust tunnustamist.
Taking into account the above-mentioned, the rapporteur strongly supports the necessity of this proposal which will allow a mutual recognition of pre-trial supervision orders.
Käesolev õigusakt julgustaks pädevaid riiklikke asutusi mitte hoidma mitteresidentidest ELi kodanikke nende põgenemisohu tõttu kohtueelse menetluse ajal vangistuses, vaid võimaldaks kahtlustatavatel isikutel pöörduda tagasi liikmesriiki, mis on nende seaduslikuks ja tavapäraseks elukohaks.
This instrument would encourage competent national authorities not to detain EU non-residents in pre-trial process due to the danger of absconding but let them return to the Member State of their current lawful and ordinary residence.
Raportööri arvates on oluline täpsustada elukoha määratlust.
In the opinion of the rapporteur it is important to clarify the definition of the residence.
Ettepaneku eesmärki silmas pidades on äärmiselt tähtis mitte piirata elukoha mõistet alalise elukohaga, mis on ühenduse terminoloogias juba laialdast kasutust leidnud.
In the light of the aim of the proposal, it is vital not to restrict the meaning of the residence to the `permanent` residence which is already well-accepted Community terminology.
Siiski tuleks täpsustada, et isiku viibimine asjaomases liikmesriigis peab olema seaduslik ja tavapärane.
However, it should be clarified that the stay of the person in a respective Member State should be lawful and ordinary.
See, kas elukoht on seaduslik ja tavapärane, tuleb kindlaks teha faktiliste asjaolude alusel.
The fact if the residence is lawful and ordinary should be determined by de facto circumstances.
Lisaks teeb raportöör ettepaneku laiendada raamotsuse reguleerimisala ja lisada sellesse võimalus, kus kahtlustatav isik taotleb väljaandvalt asutuselt luba pöörduda tagasi teise liikmesriiki kui tema tavapärane ja seaduslik elukohariik.
Moreover, the rapporteur proposes to widen the scope of the Framework Decision and to include a possibility of a suspect to request the issuing competent authority to return to other Member State than his or her ordinary and lawful Member State.
Enamasti võiks selleks olla liikmesriik, mille kodakondsust isik omab, nt olukordade puhul, kui isik töötab teises liikmesriigis.
Mostly, it could be the Member State of his/her nationality in situations when a person works in another Member State.
Raportööri arvates võib komisjoni ettepanek luua Euroopa järelevalvekorraldust rikkunud isikute eraldi üleandmismehhanism ohustada olemasolevat üleandmissüsteemi ja selle liiga keerukaks muuta.
In opinion of the rapporteur the Commission's proposal to create a specific separate transfer mechanism of persons who breach the European supervision order (ESO) could endanger and complicate current system of surrender/transfer.
Paralleelse vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra tõhusus on küsitav.
The efficacy of the parallel system to EAW is questionable.
Praegu on olemas Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda käsitlevas raamotsuses
At the moment there are surrender procedures provided for in the Council Framework Decision on the European arrest warrant and the surrender procedures between Member States
EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1. ettenähtud üleandmismenetlused.
OJ L 190, 18.7.2002, p.1 (EAW).
Vastastikust tunnustamist sisaldavate õigusaktide kohaldamisel ei tohiks alahinnata usalduse aspekti.
One should not underestimate the element of trust in applying instruments of mutual recognition.
Seetõttu teeb raportöör ettepaneku kohandada Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda käsitleva raamotsuse menetlusi Euroopa järelevalvekorraldust hõlmavatele olukordadele juhtudel, kui Euroopa järelevalvekorralduse täitmist on rikutud.
In this regard the rapporteur proposes to adjust the procedures of the EAW to the ESO in situations when there is a breach of the ESO.
Praegusel ajal hõlmab Euroopa vahistamismäärus ja liikmesriikidevaheline üleandmiskord selliseid süütegusid, mida väljaandva liikmesriigi õigussätete kohaselt karistatakse vabadusekaotusliku karistuse või vangistusega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt 12 kuud.
At the moment the EAW covers such acts which are punishable by the law of the issuing Member State by a custodial sentence or a detention order for a maximum period of at least 12 months.
Kuid võttes arvesse Euroopa järelevalvekorraldust käsitleva raamotsuse ettepaneku eesmärki, tuleks hõlmata kõik süüteod (ilma künnist kehtestamata).
However, taking into account the aim of the proposal on the ESO, all offences should be covered (without setting a threshold).
Seega tuleb Euroopa järelevalvekorralduse kohaldamisel laiendada Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda kõikidele süütegudele.
Therefore, when applying the ESO, the EAW should be extended to cover all offences.
Enne kui teha üksikasjalikke muudatusettepanekuid Euroopa järelevalvekorralduse suhtes eesmärgiga laiendada Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda kõikidele süütegudele, tuleb läbi viia süvaanalüüsid ja -konsultatsioonid.
Before introducing detailed amendments to the ESO with regard to extension of the EAW to all offences, in-depth analyses and consultation should be done.
Seetõttu palub raportöör Euroopa Komisjoni, kellel on kõik vajalikud ressursid, Euroopa järelevalvekorraldust käsitlev ettepanek läbi vaadata ja teha vajalikud muudatused, et oleks olemas võimalus kohaldada Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda käsitlevas raamotsuses sätestatud üleandmismenetlusi.
Therefore, the rapporteur calls on the European Commission, which has all necessary resources, to revise the proposal on ESO and to introduce necessary changes in order to provide for an opportunity to apply the surrender procedures of the EAW.
Juhul kui Euroopa Komisjon peab seda vajalikuks, palub raportöör komisjonil esitada vajalikud Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda käsitleva raamotsuse muudatused.
If the European Commission considers it necessary, the rapporteur calls on it to submit needed changes to EAW.
Vastastikust tunnustamist sisaldavate õigusaktidega kaasneb alati suures koguses tundliku ja eraviisilise teabe vahetamine.
Instruments of mutual recognition always involve a high level of exchange of sensitive and private information.
Seetõttu on oluline ette näha andmekaitse.
Therefore, it is important to provide for data protection.
Raportöör kutsub nõukogu üles võtma vastu raamotsus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta
The rapporteur calls on the Council to adopt the Framework Decision on the protection of personal data processed in the framework of police and judicial co-operation in criminal matters
KOM(2005)0475 – CNS 2005/0202. .
COM(2005)0475 l - CNS 2005/0202 .
Kuid eespool osutatud raamotsuse puudumine praegu ei tohi andmekaitse nõuetekohast taset vähendada ega ohustada.
However, current absence of the above-mentioned Framework Decision should not reduce and endanger appropriate level of the protection of data.
Seetõttu teeb raportöör ettepaneku lisada eraldi artiklid andmekaitse kohta.
Thus the rapporteur proposes to insert in the proposal specific articles on data protection.
Raamotsus, mis käsitleb Euroopa järelevalvekorraldust kohtueelsetes menetlustes, on väga oluline õigusloomega seotud ettepanek, mille eesmärk ei ole üksnes tõhusama õigusalase koostöö tagamine Euroopa Liidu õigusloomega seotud valdkonnas, vaid ka õigusliku raamistiku loomine vahistamise kohaldamisala vähendamiseks ja vabadusekaotuseta järelevalvemeetme (eriti väiksemate süütegude puhul) kasutamiseks.
The Framework Decision on the supervision order in pre-trial procedures is a very significant legislative proposal, aimed not only at ensuring more efficient legal cooperation within the legislative area of the European Union but also at creating the legislative background for reducing the scope of the application of arrest – a non-custodial supervision measure (especially in cases of minor offences).
Arvamuse koostaja arvates saab ühemõtteliselt väita, et käesolev õigusloomega seotud ettepanek ei ole mitte ainult oluline, vaid on hädavajalik.
In your Draftsman's opinion, it can be unambiguously stated that this legislative proposal is not only important but absolutely necessary.
Siiski on olemas mitmeid põhimõttelisi küsimusi, mille suhtes tuleb eelnevalt kokku leppida, et hinnata käesoleva õigusloomega seotud ettepaneku sätteid õiguslikust seisukohast:
There are, however, several matters of principle that have to be agreed upon in advance in order to assess the provisions of this legislative proposal from a legal point of view:
- kavandatav koostöövorm on väga sarnane unitaarriigile ning seda tuleks arutada, sest praegu tähendab see „ukse avamist mitte kuhugi” (muidugi õiguslikust seisukohast lähtudes).
- The suggested type of cooperation is very similar to a unitary State and should be discussed, because at present it means ‘opening the door to nowhere’ (from a legal aspect, of course).
Kahtlemata on see poliitiline küsimus, ent kuna selle lahendamisel on märkimisväärne õiguslik mõju, peab õigusloomega seotud ettepaneku õiguslik sõnastus olema seega selge ja ühemõtteline.
It is undoubtedly a political issue, yet as its resolution will have a serious legislative impact, the legal wording of the legislative proposal must therefore be clear and unambiguous.
Arvamuse koostaja arvates tõstatab tekst kahjuks rohkem küsimusi kui annab vastuseid ja seepärast oleks eelistatav valida klassikaline koostöömeetod ja õiguslik reguleerimine (nagu näiteks Euroopa vahistamismääruse puhul).
In your Draftsman's opinion, the text unfortunately raises more questions than it answers and it would therefore be preferable to opt for a classical method of cooperation and legal regulation (as in the case of the European arrest warrant, for example);
- Kavandatav õigusloomega seotud ettepanek peab selgelt kindlaks määrama, kas see liidab või koordineerib riikide seadusi (kirjeldades, millises ulatuses saavad riigid küsimuste õiguslikku reguleerimist oma riigisiseste seaduste raames laiendada).
- The proposed legislative proposal needs to define clearly whether it unifies or coordinates State laws (prescribing to what extent States can expand on the legal regulation of issues within their national laws).
Arvamuse koostaja arvates on õigusloomega seotud ettepanekul märkimisväärne arv õiguslikke lünki, millel võiksid olla tõsised õiguslikud tagajärjed inimõiguste ja vabaduste kaitsmise tagamisele, nt ei ole selge, milline riik vastutab ebaseadusliku järelevalve kaudu põhjustatud kahju eest; samuti ei ole täielikult selged teatavad menetluslikud aspektid, nt kahtlustatava isiku õigus Euroopa järelevalvekorraldus edasi kaevata jne.
In your Draftsman's opinion, the legislative proposal has a considerable number of legal gaps, which could have grave legal consequences for guaranteeing the protection of human rights and freedoms, e.g. it is not clear which State is responsible for damage caused through illegal supervision; also certain procedural aspects, e.g. the suspect’s right to appeal against the European supervision order etc., are not completely clear.
Arvamuse koostaja märkused hr Varvitsiotise töödokumendi kohta tehakse vastavalt järgmisele loogikale: aspektid, mida a) on nimetatud nii õigusloomega seotud ettepanekus kui ka Varvitsiotise töödokumendis; b) on nimetatud ainult Varvitsiotise töödokumendis, ja c) ei ole nimetatud, kuid mis on arvamuse koostaja arvates õiguslikult vajalikud:
Your Draftsman's comments on Mr Varvitsiotis's working document are made according to the following logic: aspects that are: a) mentioned in both the legislative porposal and the Varvitsiotis working document; b) mentioned in the Varvitsiotis working document only; and c) not mentioned, but are legally necessary in your Draftsman's opinion:
Õigusloomega seotud ettepanekute puhul, mille eesmärk on õigusalane koostöö, on tavapäraselt on peamiseks küsimuseks topeltkuriteo reegel (mille kohaselt teevad riigid vaid siis koostööd, kui tegu kvalifitseeritakse kuriteoks mõlemas riigis).
Traditionally the main issue concerning legislative proposals aimed at legal cooperation is the rule of double crime (according to which Member States cooperate only when an act is deemed criminal in both States).
Euroopa Komisjon püüab jätkuvalt kõnealust reeglit tühistada või vähemalt vähendada selle kohaldamisala.
The European Commission keeps trying to reject this rule or at least limit its scope.
Arvamuse koostaja arvates nähakse käesoleva õigusloomega seotud ettepanekuga ette nimetatud reegli täielikku tühistamist (artikkel 10), samas kui Varvitsiotise töödokumendis (lehekülg 5) on see (teatavas ulatuses) sisse jäetud, kuid üksnes vahistamise puhul.
In your Draftsman's opinion, this legislative proposal envisages to fully reject the rule (Article 10), whereas the Varvitsiotis working document (page 5) makes allowance for it (to a certain extent), but only in the event of an arrest.
Mõlemat seisukohta tuleb pidada mitmes suhtes ohtlikuks, kuna (vähemalt) Leedus võivad tekkida põhiseaduslikud probleemid, kui tegude puhul, mida vastavalt Leedu Vabariigi kriminaalkoodeksile ei kvalifitseerita kuritegudeks, kehtestatakse piirangud inimõigustele ja vabadustele.
Both attitudes are to be considered as ‘dangerous’ in several respects, because constitutional problems could arise in Lithuania (at least) if limitations on human rights and freedoms are imposed for acts that are not deemed criminal according to the Criminal Code of Lithuania.
Teiselt poolt: kui on hõlmatud vaid raskemad kuriteod, jääb vahistamise kohaldamise vähendamise ülesanne täitmata.
On the other hand, if only more serious crimes are covered, the task of reducing the application of arrest will not be fulfilled.
Eespool toodut silmas pidades oleks eelistatav sätestada teiste Euroopa järelevalvekorralduse tagasilükkamise aluste seas järgmine: riigis, kellel palutakse järelevalvet teostada, ei kvalifitseerita tegu kuriteoks (nimetatud mudel võiks toimida nagu Euroopa vahistamismäärus).
In view of the above, it would be preferable to provide, among other grounds for refusing the European supervision order, the following: an act in a State that is asked to carry out supervision shall not be deemed criminal (this model might be like the European arrest warrant).
Leedus on see põhiseaduslike kohustustega seotud keskse tähtsusega aspekt.
As far as Lithuania is concerned, it is a key point related to constitutional obligations.
Arvamuse koostaja on täielikult nõus Varvitsiotise töödokumendi punktidega 2 ja 3.
Your Draftsman fully agrees with points 2 and 3 of the Varvitsiotis working document.
Arvamuse koostaja arvates tuleks Varvitsiotise töödokumendi punkti 1 täiendada järgmisega: a) vastavalt õigusloomega seotud ettepaneku artiklile 6 võib järelevalvet kehtestada vaid kohtumenetluste ajal, kuid see võimalus peab olema tagatud ka kohtueelse uurimismenetluse ajal (eelkõige jättes uurimist läbiviivale liikmesriigile õiguse otsustada oma äranägemise järgi); b) õigusloomega seotud ettepaneku artikli 6 lõike 4 sätted on õiged ja tõepoolest vajalikud, kuid need on ebaselged, kuna „... kohustusi muuta” tähendus on ebaselge: kas see viitab vabadusekaotuseta meetme tüübile (nt töödokumendis sisalduv arestimine kui rahalise kautsjoni osa) või on see seotud ainult vabadusekaotuseta meetme kohaldamisalaga?
In your Draftsman's opinion, point 1 in the Varvitsiotis working document should be supplemented by the following: a) according to Article 6 of the legislative proposal, supervision may be imposed during court proceedings only, but this possibility should also be ensured during the pre-trial investigation process (especially leaving the State conducting the investigation the right to decide at its own discretion); b) the provisions of Article 6(4) of the legislative proposal are correct and are indeed necessary, but they are unclear, because the meaning of ‘... modify the obligations’ is not clear: does it imply a type of non-custodial measure (e.g. working document seizure as part of cash bail) or does it relate only to the scope of the non-custodial measure itself?
Kõnealune aspekt on oluline, kuna järelevalvekorralduse rikkumise eest on ette nähtud karmid sanktsioonid (õigusloomega seotud ettepaneku 5. peatükk).
This aspect is important because severe sanctions are envisaged for a breach of the supervision order (Chapter 5 of the legislative proposal).