natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiviga 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta
Directive 2001/18/EC of the European Parliament and of the Council of 12 March 2001 on deliberate release into the environment of genetically modified organisms
Direktiiv 2001/18/EÜ sisaldab lisaks sätteid, mis käsitlevad GMOde tahtlikku keskkonda viimist
Directive 2001/18/EC also contains provisions on the deliberate release
„Tahtlik keskkonda viimine” on määratletud kõnealuse direktiivi artikli 2 lõikes 3 järgmiselt: „ tahtlik keskkonda viimine — GMO või GMOde kombinatsiooni tahtlik keskkonda viimine, mille puhul ei kasutata erilisi isoleerimismeetmeid rahvastiku ja keskkonnaga kokkupuudete piiramiseks ja kaitstuse kõrge taseme loomiseks ”. muudel eesmärkidel kui turuleviimine
"Deliberate release" is defined in Article 2(3) of the Directive, which reads: "'deliberate release' means any intentional introduction into the environment of a GMO or a combination of GMOs for which no specific containment measures are used to limit their contact with and to provide a high level of safety for the general population and the environment ". of GMOs for purposes other than placing on the market
„ turuleviimine – kolmandatele isikutele kas raha eest või tasuta kättesaadavaks tegemine.
" ‘ placing on the market ’ means making available to third parties, whether in return for payment or free of charge;
Turuleviimisena ei käsitata järgmisi toiminguid:
The following operations shall not be regarded as placing on the market:
— geneetiliselt muundatud mikroorganismide kättesaadavaks tegemine toimingutes, mida reguleeritakse nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiiviga 90/219/EMÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide kasutamise kohta suletud keskkonnas, kaasa arvatud kultuuride kogud,
— making available genetically modified microorganisms for activities regulated under Council Directive 90/219/EEC of 23 April 1990 on the contained use of genetically modified microorganisms, including culture collections,
— muude GMOde kui esimeses lõigus nimetatud mikroorganismide kättesaadavaks tegemine ainult sellisteks toiminguteks, mille puhul kasutatakse asjakohaseid rangeid isoleerimismeetmeid elanikkonna ja keskkonnaga kokkupuudete piiramiseks ja kaitstuse kõrge taseme tekitamiseks, kusjuures meetmed peaksid tuginema samadele isoleerimispõhimõtetele, nagu on ette nähtud direktiiviga 90/219/EMÜ,
— making available GMOs other than microorganisms referred to in the first indent, to be used exclusively for activities where appropriate stringent containment measures are used to limit their contact with and to provide a high level of safety for the general population and the environment, the measures should be based on the same principles of containment as laid down in Directive 90/219/EEC,
— GMOde kättesaadavaks tegemine kasutamiseks ainult sellisel tahtlikul keskkonda viimisel, mis vastab käesoleva direktiivi B osas ettenähtud nõuetele ”. (nt kasvatamine).
— making available GMOs to be used exclusively for deliberate releases complying with the requirements laid down in part B of this Directive ". (e.g., for cultivation).
Lubade andmise kord on sisuliselt järgmine: i) taotleja esitab loataotluse, sealhulgas keskkonna- ja terviseohu hinnangu liikmesriigi pädevale asutusele; ii) pädev asutus avaldab ohuhindamist käsitleva hindamisaruande.
The authorisation procedure is in essence as follows: (i) an application for authorisation, including an evaluation of environmental and health risks, is submitted by an applicant to the competent authority of a Member State; (ii) the competent authority issues an assessment report concerning the risk evaluation.
Teised liikmesriigid võivad esitada vastuväiteid, mille puhul sekkub menetlusse komisjon.
Other Member States can present objections, in which case the Commission will intervene in the procedure.
Kui vastuväiteid ei esitata, lubatakse GMO riigi tasandil, kuid vastuväidete ja lahknevate hinnagute korral, mis on tavapärane, annab GMOle loa komisjon.
If there are no objections, the GMO is authorised at national level, whilst in the most usual case of objections and diverging evaluations, the GMO will be authorised by the Commission.
Kõnealuse direktiivi artiklis 22 on sätestatud „vaba ringluse klausel”, millega keelatakse liikmesriikidel piirata direktiivi alusel lubatud GMOde turuleviimist.
Article 22 of the Directive sets out the "free movement clause" prohibiting Member States from restricting the placing on the market of GMOs authorised under the Directive.
Direktiivi artiklis 23 on sätestatud, et liikmesriigid võivad piirata või keelata GMOde kasutamist ja/või müüki tervise ja keskkonnaga seotud põhjustel vaid juhul, kui pärast GMO lubamist ilmneb uut teavet tervise- ja keskkonnaohu kohta.
Under Article 23 of the Directive, Member States can restrict or prohibit the use and/or sale of GMOs for health and environmental reasons only in the event that new information with regard to health and environmental risks becomes available after the authorisation of a GMO.
Määrus (EÜ) nr 1829/2003 sisaldab sarnaseid sätteid GMOde toiduks ja söödaks kasutamise, GMOsid sisaldava või GMOdest koosneva toidu ja sööda ning GMOdest toodetud toidu ja sööda või GMOdest toodetud koostisosi sisaldava toidu ja sööda lubamise kohta.
Regulation No 1829/2003 contains similar provisions for the authorisation of GMOs for food and feed use, food and feed containing or consisting of GMOs and food and feed produced from or containing ingredients produced from GMOs.
Seega on kõnealune määrus lex specialis toidu ja söödaga seotud GMOde lubamise osas.
In that respect the Regulation is a lex specialis when it comes to the authorisation of GMOs related to food and feed.
Samuti tuleks märkida, et nimetatud direktiivi ja määrusega on kehtestatud geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) lubamise õigusraamistik, mida täiel määral kohaldatakse GMOde suhtes, mis on ette nähtud kasvatamiseks kogu ELi piires, ning samuti seemnete ja muu taimede paljundusmaterjali suhtes.
It should also be noted that the Directive and the Regulation establish a legal framework for the authorisation of genetically modified organisms (GMOs) which is fully applicable to GMOs to be used for cultivation purposes throughout the EU as seeds or other plant-propagating material.
Nende õigusaktide kohaselt peavad kasvatamiseks ettenähtud GMOd läbima individuaalse ohuhindamise enne, kui antakse luba nende liidu turule viimiseks.
Under this set of legislation, GMOs for cultivation should undergo an individual risk assessment before being authorised to be placed on the Union market.
Lubade andmise korra eesmärk on kindlustada inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu ning keskkonna ja tarbijate huvide kaitstuse kõrge tase, tagades samal ajal siseturu tõhusa toimimise.
The aim of the authorisation procedure is to ensure a high level of protection of human life and health, animal health and welfare, the environment and consumer interests, whilst ensuring the effective functioning of the internal market.
Komisjon esitas 13. juulil 2010. aastal ettepaneku direktiivi 2001/18/EÜ muutmiseks seoses liikmesriikide võimalusega võtta vastu meetmeid kõigi või teatavate GMOde kasvatamise piiramiseks või keelamiseks kogu oma territooriumil või osal sellest.
On 13 July 2010 the Commission proposed to modify Directive 2001/18/EC as regards the possibility for the Member States to adopt measures restricting or prohibiting the cultivation of all or particular GMOs on all or parts of their territory.
Samal kuupäeval avaldas komisjon teatise liikmesriikide vabaduse kohta otsustada geneetiliselt muundatud taimede kasvatamise üle
On the same date, the Commission published a Communication on the freedom for Member States to decide on the cultivation of genetically modified crops
KOM(2010)0380 . , milles selgitatakse põhjusi, miks komisjon esitas ettepaneku kehtestada olemasolevate õigusaktide raames paindlikum lähenemisviis GMOde kasvatamisele.
COM(2010)0380 . in which it explains the reasons behind its proposal to introduce a more flexible approach under the existing legislation as regards GMO cultivation.
COREPERi loodud ajutine töörühm ettepaneku uurimiseks nõukogus tuvastas mitmeid küsimusi ja probleeme, sealhulgas õigusliku aluse valik.
Within the Council, the ad hoc Working Party created by COREPER to examine the proposal identified a number of issues and concerns, including the choice of legal basis.
Vastuseks esitas nõukogu õigustalitus arvamuse
In response, the Council Legal Service gave an opinion
Komisjon oli kindlalt sellise järelduse vastu
The Commission strongly disagreed with that conclusion
Komisjoni talituste 19. novembri 2010. aasta töödokument, milles kaalutakse GMOde kasvatamise õiguslikke küsimusi (SEK(2010) 1454 lõplik). .
Commission staff working document of 19.11.2010 on consideration of legal issues on GMO cultivation (SEC(2010) 1454 final). .
Parlamendi õigusteenistus uuris küsimust Teie palvel ning jõudis oma 17. novembri 2010. aasta arvamuses järgmisele järeldusele: „ Õigusteenistus ei tuvastanud põhjusi, et vaidlustada ELi toimimise lepingu artikli 114 valimine ettepaneku õiguslikuks aluseks. ”
Parliament's Legal Service examined the question at your request and in its opinion of 17 November 2010 concluded as follows: " The Legal Service has not identified any grounds such as to call into question the choice of Article 114 TFEU as the legal basis of the proposal. "
Raportöör Corinne Lepage tegi ettepaneku muuta õiguslikku alust ja kasutada ELi toimimise lepingu artikli 114 asemel ELi toimimise lepingu artiklit 192 (muudatusettepanek 1)
The rapporteur, Corinne Lepage, proposes to change that legal basis and replace Article 114 TFEU by Article 192 TFEU (amendment 1)
Lisaks esitas raportöör muid muudatusettepanekuid, mis eeldatavalt muudaksid komisjoni ettepanekut nii, et ELi toimimise lepingu artikli 192 kasutamine oleks õigustatud.
The rapporteur also proposes other amendments which would purportedly modify the proposal of the Commission in such a way as to justify recourse to Article 192 TFEU.
I. Kõnealune õiguslik alus
I. The legal basis in question
Komisjoni ettepaneku aluseks on ELi toimimise lepingu artikkel 114, mis on sõnastatud järgmiselt:
The Commission proposal is based on Article 114 TFEU, which reads as follows:
„ Artikkel 114
"Article 114
Asjakohastel juhtudel on eespool märgitud ühtlustamismeetmetes kaitseklausel, mis volitab liikmesriike ühel või mitmel artiklis 36 osutatud majandusvälisel põhjusel võtma liidu kontrollimenetlusele alluvaid ajutisi meetmeid.”
The harmonisation measures referred to above shall, in appropriate cases, include a safeguard clause authorising the Member States to take, for one or more of the non-economic reasons referred to in Article 36, provisional measures subject to a Union control procedure. "
Raportöör tegi ettepaneku muuta seda õiguslikku alust ja kasutada ELi toimimise lepingu artiklit 192, mis on sõnastatud järgmiselt:
The rapporteur proposes to change this legal basis to Article 192 TFEU, which reads as follows:
„ Artikkel 192
"Article 192
(endine EÜ asutamislepingu artikkel 175)
(ex Article 175 TEC)
Toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega, otsustavad Euroopa Parlament ja nõukogu, missuguseid meetmeid tuleb liidul võtta, et saavutada artiklis 191 seatud eesmärgid
The European Parliament and the Council, acting in accordance with the ordinary legislative procedure and after consulting the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, shall decide what action is to be taken by the Union in order to achieve the objectives referred to in Article 191
* Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist: „ keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine, inimeste tervise kaitsmine, loodusressursside kaalutletud ja mõistlik kasutamine ning meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu ”. * .
* Those objectives include: "(-) preserving, protecting and improving the quality of the environment, (-) protecting human health, (-) prudent and rational utilisation of natural resources, (-) promoting measures at international level to deal with regional or worldwide environmental problems, and in particular combating climate change" . * .
c) meetmeid, mis mõjutavad oluliselt liikmesriigi valikut erinevate energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri.
(c) measures significantly affecting a Member State ’s choice between different energy sources and the general structure of its energy supply.
— rahaliste toetustena artikli 177 kohaselt loodud Ühtekuuluvusfondist.”
— financial support from the Cohesion Fund set up pursuant to Article 177. "
Komisjoni valitud õiguslik alus
The Commission's choice of legal basis
Komisjon valis ELi toimimise lepingu artikli 114.
The Commission opts for Article 114 TFEU.
Ettepanekuga muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ – võeti vastu, põhinedes EÜ asutamislepingu artiklile 95 (praegune ELi toimimise lepingu artikkel 114) –, lisades uue artikli 26b, milles sätestatakse õiguslik alus, mis võimaldab liikmesriikidel võtta vastu meetmeid kõigi või teatavate GMOde, mis on juba lubatud vastavalt direktiivi C osale või määrusele (EÜ) nr 1829/2003, kasvatamise piiramiseks või keelamiseks kogu oma territooriumil või osal sellest, kui on täidetud teatavad tingimused.
The proposal amends the Directive 2001/18/EC, adopted on the basis of Article 95 TEC (now 114 TFEU), by inserting a new Article 26b which would provide the Member States with a legal basis to adopt measures restricting or prohibiting the cultivation of all or particular GMOs which have already been authorised in accordance with Part C of the Directive or Regulation No 1829/2003 in all or parts of their territory, subject to compliance with certain conditions.
Liikmesriigid võivad võtta meetmeid, mis piiravad või keelavad kõigi või teatavate käesoleva direktiivi C osa või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt lubatud GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või osal sellest, kaasa arvatud geneetiliselt muundatud seemnete ja taimede paljundusmaterjali sordid, mis on turule viidud seemnete ja taimede paljundusmaterjali turustamist käsitlevate ELi õigusaktide kohaselt, eeldusel, et:
Member States may adopt measures restricting or prohibiting the cultivation of all or particular GMOs authorised in accordance with Part C of this Directive or Regulation (EC) No 1829/2003, and consisting of genetically modified varieties placed on the market in accordance with relevant EU legislation on the marketing of seed and plant propagating material , in all or part of their territory, provided that:
a) need meetmed põhinevad muudel põhjendustel kui kahjuliku mõju hindamine tervisele ja keskkonnale, mis tuleneb GMOde tahtlikust keskkonda viimisest või turuleviimisest;
(a) those measures are based on grounds other than those related to the assessment of the adverse effect on health and environment which might arise from the deliberate release or the placing on the market of GMOs;
b) meetmed on kooskõlas aluslepingutega.
(b) that they are in conformity with the Treaties.
Erandina direktiivist 98/34/EÜ tuleks põhjendatud meetmetest, mida liikmesriik kavatseb käesoleva artikli alusel võtta, teatada teavitamise eesmärgil komisjonile ja teistele liikmesriikidele üks kuu enne nende võtmist.”
By way of derogation to Directive 98/34/EC, Member States that intend to adopt reasoned measures under this Article shall communicate them to the other Member States and to the Commission, one month prior to their adoption for information purposes. "
Ettepaneku põhjenduses 5 on märgitud: „ Kogemused on siiski näidanud, et GMOde kasvatamine on küsimus, millega põhjalikumalt tegelevad liikmesriigid, kas tsentraalsel või piirkondlikul ja kohalikul tasandil.
In recital 5 of the proposal it is stated that " Experience has shown that cultivation of GMOs is an issue which is more thoroughly addressed by Member States, either at central or at regional and local level.
Erinevalt GMOde impordi ja turustamisega seotud küsimustest, mis peavad jääma ELi tasandi pädevusse, et kaitsta siseturgu, peetakse GMOde kasvatamist väga tugeva kohaliku/piirkondliku dimensiooniga teemaks.
Contrary to issues related to the placing on the market and the import of GMOs, which should remain regulated at EU level to preserve the internal market, cultivation has been acknowledged as an issue with a strong local/regional dimension.
ELTLi artikli 2 lõike 2 kohaselt tuleks seega liikmesriikidele anda võimalus võtta vastu eeskirju GMOde tõhusa kasvatamise kohta oma territooriumil, kui on saadud luba GMO ELi turule viimiseks. ”
In accordance with Article 2(2) TFEU Member States should therefore be entitled to have a possibility to adopt rules concerning the effective cultivation of GMOs in their territory after the GMO has been legally authorised to be placed on the EU market. "
Ettepaneku põhjenduses 6 on täpsustatud: „ Selle taustal ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tundub asjakohane anda liikmesriikidele rohkem vabadust otsustamaks, kas nad soovivad oma territooriumil GMOsid kasvatada või mitte, ilma et muudetaks liidu GMOdele lubade andmise süsteemi ning eraldiseisvana meetmetest, mida liikmesriigid võivad võtta direktiivi 2001/18/EÜ artikli 26a kohaldamiseks, et vältida GMOde tahtmatut sattumist muudesse toodetesse. ”
Recital 6 of the proposal specifies as follows: " In this context, it appears appropriate to grant to Member States, in accordance with the principle of subsidiarity, more freedom to decide whether or not they wish to cultivate GMO crops on their territory without changing the system of Union authorisations of GMOs and independently of the measures that Member States are entitled to take by application of Article 26a of Directive 2001/18/EC to avoid the unintended presence of GMOs in other products ".
Lisaks on ettepaneku põhjenduses 7 märgitud: „ Liikmesriikidele tuleks seepärast anda luba võtta meetmeid, mis piiraksid või keelaksid kõikide või mõnede GMOde kasvatamist kogu oma territooriumil või osal sellest, ning muuta vajadusel neid meetmeid kõikides asjaomasele GMOle loa andmise, korduvloa andmise või turult kõrvaldamise menetluse etappides.
In recital 7 of the proposal it is also stated that: " Member States should therefore be authorised to adopt measures restricting or prohibiting the cultivation of all or particular GMOs in all or part of their territory, and respectively amend those measures as they deem appropriate, at all stages of the authorisation, re-authorisation or withdrawal from the market of the concerned GMOs.
Samuti ei tohiks meetmed mõjutada geneetiliselt muundamata seemnete ja taimede paljundusmaterjali, millest leitakse ELis lubatud GMOde juhuslikke või tehniliselt vältimatuid jälgi. ”
Similarly they should not affect the cultivation of non genetically modified varieties of seed and plant propagating material in which adventitious or technically unavoidable traces of EU authorised GMOs are found. "
Põhjenduses 9 on öeldud järgmist: „ Subsidiaarsuse põhimõttest lähtuvalt ei ole käesoleva määruse eesmärk ühtlustada kasvatamise tingimusi liikmesriikides, vaid anda liikmesriikidele vabadus kasutada GMOde oma territooriumil kasvatamise keelustamiseks muid põhjusi, kui teaduslik hinnang keskkonna- või terviseohu kohta. (...) ”
Recital 9 reads as follows: " On the basis of the subsidiarity principle, the purpose of this Regulation is not to harmonise the conditions of cultivation in Member States but to grant freedom to Member States to invoke other grounds than scientific assessment of health and environmental risks to ban cultivation of GMOs on their territory. (...) "
Artiklit 26b kohaldataks nii direktiivi 2001/18/EÜ kui ka määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel lubatud GMOdele.
Article 26b would apply to both GMOs authorised under Directive 2001/18/EC and under Regulation No 1829/2003.
Euroopa Kohtu lähenemisviis: kavandatavate meetmete eesmärk ja sisu
Approach of the Court of Justice: aim and content of the proposed measures
Pidades silmas õigusliku aluse tagajärgi sisulisele pädevusele ja menetlusele, siis on õige õigusliku aluse valik konstitutsioonilise tähtsusega
First, in view of the consequences of the legal basis in terms of substantive competence and the procedure, the choice of the correct legal basis is of constitutional importance
Õigusakti õigusliku aluse valik ei olene niivõrd asjaomase institutsiooni veendumusest, kuivõrd taotletavast eesmärgist, kuid peab põhinema objektiivsetel teguritel, mida on võimalik kohtulikult läbi vaadata
The choice of the legal basis for an act does not turn on the relevant institution's conviction as to the objective pursued but must be "based on objective factors which are amenable to judicial review"
ELi toimimise lepingu artikkel 114: algne õiguslik alus
Article 114 TFEU: the original legal basis
ELi toimimise lepingu artiklis 114 nähakse ette seadusandliku tavamenetluse kohaselt ühenduse meetmete võtmine, „ mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine ”.
Article 114 TFEU mandates via the ordinary legislative procedure Community measures " which have as their object the establishment and functioning of the internal market ".
Kõnealust artiklit tuleks vaadelda koos ELi toimimise lepingu artikliga 26, milles kinnitatakse, et siseturu rajamine sõltub olulisel määral kaupade vabast liikumisest.
This article should be read in the context of Article 26 TFEU, establishing free movement of goods as a fundamental principle in the establishment of the internal market.
Lisaks nähakse artikli 114 lõikes 3 ette kaitstuse kõrge tase tervishoidu, ohutust, keskkonnakaitset ja tarbijakaitset käsitlevate meetmete puhul.
In addition Article 114(3) should be noted as establishing a "high level of protection" in measures dealing with health, safety, environmental and consumer protection.
Lõigetes 4 kuni 9 lubatakse liikmesriikidel võtta siseriiklikke meetmeid selleks, et pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist kehtestada impordi, ekspordi või transiitkaupade suhtes õigustatud keelde või piiranguid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 36.
Paragraphs (4) to (9) permit Member States to take national measures to introduce justified prohibitions or restrictions on imports, exports or goods in transit, pursuant to Article 36 TFEU, after a harmonisation measure has been adopted.
Meetme eesmärk ja sisu on anda liikmesriikidele vabadus kasutada GMOde oma territooriumil kasvatamise keelamiseks või piiramiseks muid põhjendusi kui teaduslik hinnang keskkonna- või terviseohu kohta.
The aim and content of the measure is to grant freedom to Member States to invoke grounds other than scientific assessment of health and environmental risks in order to ban or restrict the cultivation of GMOs on their territory.
Sellega seoses võimaldab uus artikkel 26b liikmesriikidel võtta vastu meetmeid, et piirata või keelata nende GMOde kasvatamist, i) mis on lubatud direktiivi 2001/18/EÜ C osa või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt, kaasa arvatud geneetiliselt muundatud seemnete ja taimede paljundusmaterjali sordid, mis on turule viidud seemnete ja taimede paljundusmaterjali turustamist käsitlevate ELi õigusaktide kohaselt, ii) eeldusel, et: „ a) need meetmed põhinevad muudel põhjendustel kui kahjuliku mõju hindamine tervisele ja keskkonnale, mis tuleneb GMOde tahtlikust keskkonda viimisest või turuleviimisest; ning b) meetmed on kooskõlas aluslepingutega. ”
To this end, the new Article 26b allows Member States to adopt measures restricting or prohibiting the cultivation of GMOs (i) which have been authorised in accordance with Part C of Directive 2001/18/EC or Regulation No 1829/2003, and consist of genetically modified varieties placed on the market in accordance with relevant EU legislation on the marketing of seed and plant propagating material, (ii) under the following conditions: "(a) those measures are based on grounds other than those related to the assessment of the adverse effect on health and environment which might arise from the deliberate release or the placing on the market of GMOs; and, (b) that they are in conformity with the Treaties. "