natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jäätmekäitlusel on ka ulatuslikud sotsiaalsed tagajärjed.
Waste management also has significant social implications.
Näiteks luuakse ringlussevõtutööstuses 10 000 tonni jäätmete ringlussevõtuks 250 töökohta võrreldes 20–40 töökohaga, mis luuakse jäätmete põletamiseks, ning jäätmete prügilasse ladestamiseks loodud ligikaudu 10 töökohaga.
For example, the recycling industry creates up to 250 jobs where 10 000 tonnes of waste are recycled, by comparison with between 20 and 40 jobs created when waste is incinerated and around 10 jobs when it is dumped in landfills.
Biojäätmeid käsitlevate erinevate killustunud eeskirjade koondamine koos uute eeskirjadega ühte biojäätmete käitluse eridirektiivi aitaks tõhusamalt kasutada ressursse ning vähendada biojäätmete käitluse kulusid.
Compiling the various fragmented rules on bio-waste, in combination with new rules, in a single specific directive on the management of bio-waste would make it possible to manage resources more efficiently and cut the costs of bio-waste management.
Samuti võimaldaks nimetatud direktiiv taastada orgaanilist ainest mullas, vähendada keemiliste väetiste kasutamist, aidata liikmesriikidel saavutada biojäätmete prügilatesse mitteviimist, ergutada jäätmete liigiti kogumist, selgitada juhtusid, mil biojäätmetest toodetud materjali käsitatakse tootena, ning edendada tehnoloogilist innovatsiooni ja töökohtade loomist kooskõlas ELi 2020. aasta strateegiaga.
It would also make it possible to restore organic matter in soils and reduce the use of chemical fertilisers, help the Member States achieve the objectives of diverting bio-waste from landfills, encourage separate collection, clarify the point at which material produced from bio-waste is considered a product, and promote technological innovation and job creation in line with the EU 2020 Strategy.
Euroopa Liidu institutsioonid ei tohi praeguse majanduskriisi tingimustes jätta või vähendada oma püüdlust saada keskkonnaküsimuste valdkonnas teejuhiks.
In the present economic crisis, the European institutions must not resign or curtail their ambitions of leadership on environmental issues.
Praegu ELis kehtiv olukord, kus väga suur osa jäätmetest ladestatakse prügilatesse. ei tohi jätkuda.
We cannot continue with the current situation in the EU where such a large percentage of waste is dumped in landfills.
Kuigi jäätmete ladestamine prügilatesse tundub olevat kõige odavam lahendus, on see pikaajalisi kulusid silmas pidades tegelikult kõige kallim, see ei aita kaasa meie kliimamuutuse alaste eesmärkide saavutamisele ning ei võimalda kasutada biojäätmeid ressursina.
Although this option seems to be the cheapest, it is actually the most expensive given its long-term costs, it does nothing to help achieve our objectives in terms of combating climate change and does not make it possible to use bio-waste as a resource.
Propageerides üheaegset eraldi kogumist, toetame uue keskkonnateadliku hoiaku kujunemist kodanike seas, vähendades samal ajal kulusid ja edendades biojäätmete käsitlemist väärtusliku tootena.
By advocating a simultaneous separate collection, we engage citizens in a new environmental awareness, while reducing costs and encouraging the valorisation of bio-waste as a product.
Eelpool toodud probleeme arvestav biojäätmeid käsitlev eridirektiiv võimaldab saavutada kõrgetasemelise keskkonnakaitse ja säästva arengu ning samas tagada Euroopa kodanike elukvaliteedi.
With a specific Directive for bio-waste that points in this direction, we are able to combine a high environmental protection and sustainable growth with the assurance of quality of life for European citizens.
Komisjoni roheline raamat „Biojäätmete käitlus Euroopa Liidus“
on the Commission Green Paper on the management of bio-waste in the European Union
7. tunnistab, et liikmesriigid peavad looma ühtse ja stabiilse õigusraamistiku, mis toetab rajatiste ehitamist (bio)jäätmete komposteerimiseks ja energiakasutuseks;
Recognises the need for Member States to set up a consistent and stable legal framework which supports the construction of facilities for composting and energy recovery from (bio)waste;
10. võttes arvesse vajadust täita jäätmepõletuse direktiivi standardeid, ergutab piirkondlikke ning kohalikke asutusi kasutama olemasolevaid detsentraliseeritud kaugkütte- ja jahutusrajatisi ning kasutama struktuurifonde rahastamaks jäätmetest energia saamist, komposteerimist ja jäätmete energiakasutust biojäätmete rajatistes, et prügilatesse ladestataks vähem jäätmeid;
While taking into account the need for compliance with the Waste Incineration Directive (WID) standards, encourages regional and local authorities to make use of existing decentralised district heating and cooling facilities and to use structural funds for financing waste-to-energy, composting and energy recovery from bio-waste facilities so as to be able to divert more waste from landfills;
13. rõhutab biojäätmetest toodetud transpordikütuste keskkonnakasu; nõuab seetõttu ringlussevõtu eesmärkide saavutamisel biojäätmetest valmistatud biokütuste arvessevõtmist; nõuab jäätmete raamdirektiivi biojäätmete määratluse ühtlustamist taastuvenergia direktiivi omaga;
Underlines the environmental advantage of producing transport fuels from bio-waste; calls, therefore, for biofuels from bio-waste to count towards recycling targets; calls for the definition of bio-waste in the Waste Framework Directive to be aligned with that of the Renewable Energy Directive;
15. kutsub komisjoni üles täpsustama oma mõjuhinnangus biojäätmete käitlemise parandamist seoses eraldi kogutavate biojäätmete ringlussevõtuga, komposteerimise kasutamisega põllumajanduse ja keskkonna heaks, mehaaniliste/bioloogiliste töötlusvõimalustega ning biojäätmete kasutamisega energiatootmise allikana; on seisukohal, et see mõjuhinnang peaks olema aluseks Euroopa Liidu uue biojäätmete õigusliku raamistiku koostamisel;
Calls on the Commission to elaborate in its impact assessment an improved system for the management of bio-waste regarding the recycling of separately collected bio-waste, the use of composting for agricultural and ecological benefit, the mechanical/biological treatment options, and the use of bio-waste as a source for generating energy; considers that this impact assessment should be used as a basis for preparing a new European Union legal framework on biodegradable waste;
17. rõhutab, et biojäätmete eraldi kogumine või muud biojäätmete käitlusviisid, mis maksimeerivad ressursside taaskasutust, tuleks kaasata Euroopa Liidu raamistikku, ja kutsub liikmesriike üles kaaluma biojäätmete eraldi kogumise süsteemide loomist; on seisukohal, et kõnelause eraldi kogumise ja muude biojäätmete käsitlusviiside laiendamiseks on vaja rahalisi stiimuleid;
Stresses that separate collection of bio-waste or other bio-waste management systems that maximise resource recovery should be incorporated in a European Union framework and calls on Member States to consider establishing separate collection schemes for bio-waste; considers that financial incentives are needed to expand this separate collection and other bio-waste management systems that maximise resource recovery;
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. on seisukohal, et biojäätmete käitlemine peaks olema osa säästvast jäätmete käitlemise tsüklist eesmärgiga ressursse mõistlikult kasutada ja säästa ning keskkonnamõju vähendada;
Believes that bio-waste management should be part of a sustainable waste management cycle aimed at the rational use and conservation of resources and reducing the environmental impact;
6. rõhutab, et biojäätmete taaskasutamisel energia tootmiseks tuleb jälgida energiatõhusust ja säästvat arengut, seepärast tuleb neid tooteid esmajoones kasutada kõige tõhusamal moel, s.o kütteks;
Stresses that, during energy recovery from bio-waste, attention must be paid to energy efficiency and sustainable development aspects and that these products should therefore primarily be used in the most efficient manner;
11. rõhutab vajadust määrata selgelt kindlaks kvaliteedinõuded biojäätmete käitluse ja komposti kvaliteedi kohta, et vältida pinnase järkjärgulist reostamist; palub komisjonil uurida võimalust esitada õigusakti ettepanekuid komposti ja setete kvaliteedinõuete kohta, mis peaksid põhinema eraldi kogumise eeldusel;
Stresses the need for clearly defined quality standards on bio-waste treatment and compost quality in order to avoid the gradual pollution of soils; asks the Commission to assess the option of legislative proposals on qualitative criteria for compost and digestate, which should be based on the prerequisite of separate collection;
19. nõuab, et avalikkust teavitataks rohkem jäätmete olelustsükli keerukusest ning selgitataks eelkõige nõuetekohast prügi sorteerimist ja jäätmete käitlemist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama üldsuse teavitamist, ja seda eelkõige koolides, et ergutada tahkete olmejäätmete säästvat käitlust ning juhtida inimeste tähelepanu jäätmete liigiti kogumise eelistele; rõhutab sellega seoses linnade, valdade ja kommunaalettevõtete tähtsat osa kodanike nõustamises ja neile jäätmetekke vältimise kohta teabe jagamises;
Calls for greater public understanding of the complexity of the waste chain, including education about proper sorting and handling of waste; calls on the Commission and the Member States to promote educational measures for the public and particularly at schools in order to encourage sustainable management of municipal solid waste, and to draw attention to the benefits of waste separation; stresses in this context the important role of towns, municipalities and municipal undertakings in advising and informing citizens about prevention of waste;
Ühise põllumajanduspoliitika tulevik pärast 2013. aastat
on the future of the Common Agricultural Policy after 2013
Raportöör: George Lyon
Rapporteur: George Lyon
eelarvekomisjonI ARVAMUS.......................................................................................30
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................29
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................33
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................34
ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat
on the Future of the Common Agricultural Policy after 2013
– võttes arvesse Lissaboni lepingu III jaotist;
– having regard to Title III of the Treaty of Lisbon,
– võttes arvesse ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) läbivaatamist;
– having regard to the Health Check of the Common Agricultural Policy,
– võttes arvesse oma uurimust ühtse otsemaksete kava ning selle uue lähenemisviisi ja uue eesmärgi kohta pärast 2013. aastat;
– having regard to its study on ‘The Single Payment Scheme after 2013: New Approach, New Target’,
– võttes arvesse komisjoni väljaannet põllumajandusturgude ja -sissetulekute väljavaadete kohta aastatel 2008–2015;
– having regard to the Commission publication on the ‘Prospects for agricultural markets and income 2008-2015’,
– võttes arvesse komisjoni dokumenti ÜPP väljavaadete kohta turusekkumisest poliitika uuendamiseni;
– having regard to the Commission document ‘The CAP in perspective: from market intervention to policy innovation’,
– võttes arvesse Euroopa Keskkonnapoliitika Instituudi uurimust avalike hüvede põllumajanduse kaudu pakkumise kohta Euroopa Liidus;
– having regard to the study ‘Provision of public goods through agriculture in the European Union’ by the Institute for European Environmental Policy,
– võttes arvesse valget raamatut ,,Kliimamuutusega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” ( KOM(2009)0147 ), samuti töödokumente „Kliimamuutusega kohanemine: väljakutse Euroopa põllumajandusele ja maapiirkondadele” ( SEK(2009)0417 ) ning „Euroopa põllumajanduse roll kliimamuutuse leevendamisel” ( SEK(2009)1093 ),
– having regard to the Commission White Paper ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’ ( COM(2009)0147 ), as well as to the staff working documents entitled ‘Adapting to climate change: the challenge for European agriculture and rural areas’ ( SEC(2009)0417 ) and ‘The role of European agriculture in climate change mitigation’ ( SEC(2009)1093 ),
– võttes arvesse Notre Europe’i uurimust ÜPP reformi kohta pärast 2013. aastat ja selle pikema perspektiivi kohta;
– having regard to the study ‘CAP reform beyond 2013: An idea for a longer view’, conducted by Notre Europe,
– võttes arvesse töödokumenti ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat
– having regard to the Working Document on the future of the Common Agricultural Policy after 2013
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 29. märtsi 2007. aasta resolutsioon uute liikmesriikide integreerimise kohta ühisesse põllumajanduspoliitikasse
– having regard to its resolution of 29 March 2007 on the integration of the new Member States into the CAP
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0101 . ;
Texts Adopted, P6_TA(2007)0101 . ,
– võttes arvesse oma 5. novembri 2010. aasta resolutsiooni kaubanduse ja kliimamuutuste kohta
– having regard to its resolution of 5 May 2010 on EU agriculture and climate change
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0131 . ;
Texts Adopted, P7_TA(2010)0131 . ,
– võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika kohta: millist strateegiat kasutada?
– having regard to its resolution of 25 March 2010 on agricultural product quality policy: what strategy to follow?
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0088 . ;
Texts Adopted, P7_TA(2010)0088 . ,
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust ( A7-0204/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A7-0204/2010 ),
A. arvestades, et EL peab jätkuvalt tagama oma kodanike toiduainetega kindlustatuse ning osalema sidusamalt muu maailma toiduga varustamises, tehes muu maailma ja eriti arengumaadega tõhusamat ja sidusamat koostööd, et toetada nende põllumajandussektorite pikaajalist jätkusuutlikku arengut, milles kasutatakse maksimaalselt kohalikku oskusteavet; arvestades, et praeguses olukorras, kui maailmas nälgib üle miljardi inimese ning Euroopa Liidus on üle 40 miljoni vaese inimese, kellel ei ole piisavalt süüa, tuleks kasutada teadussaavutusi, kui need võivad anda sobivaid lahendusi maailmas nälja leevendamiseks, eelkõige parema ressursitõhususe abil;
A. whereas the EU must continue to ensure food security for its citizens and participate in global food supply, while cooperating in a better and more coherent manner with the rest of the world, especially with the developing countries in order to help the long-term development of their agricultural sectors in a sustainable way that maximises local know-how; whereas in the current situation where the global number of hungry people exceeds 1 billion and in the European Union there are over 40 million poor people who do not have enough to eat, scientific developments should be used if they can provide appropriate solutions to alleviating world hunger, notably through better resource efficiency,
B. arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni prognooside järgi kasvab 2050. aastaks maailmas nõudlus toidu järele kahekordseks ja maailma rahvastik suureneb 7 miljardilt 9 miljardile ning maailma toidutootmine peab hoolimata loodusvaradele avaldatavast survest vastavalt suurenema, mis tähendab, et tuleb toota rohkem toitu, kasutades samal ajal vähem vett, maad, väetisi, energiat ja pestitsiide;
B. whereas global food demand is expected to double and world population is predicted to grow from 7 billion today to 9 billion by 2050 according to the FAO, and global food production will need to increase accordingly against a background of pressure on natural resources, meaning that the world will need to produce more food whilst using less water, less land, less energy, fewer fertilisers and fewer pesticides,
C. arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 39 loetletud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid on tõsta põllumajanduse tootlikkust, kindlustada õiglane elatustase põllumajandussektoris, stabiliseerida turud, tagada varude kättesaadavus ning kindlustada, et ELi kodanikeni jõuab toit mõistlike hindadega; arvestades, et ühine põllumajanduspoliitika on seni oma eesmärgid suurelt jaolt täitnud ning osalenud jõupingutustes, et edendada ELi integratsiooni, Euroopa territoriaalset sidusust ning ühtse turu toimimist; ÜPP on siiski ainult osaliselt kaasa aidanud õiglase elatustaseme saavutamisele põllumajandussektoris ning ei ole veel saavutanud põllumajandusturu stabiilsust, sest turud on praegu erakordselt muutlikud, mis ohustab toiduga kindlustamist; arvestades, et ÜPP eesmärkide täitmiseks on vaja täiendavaid jõupingutusi, kuid samal ajal tuleb hoida keskkonda ja säilitada tööhõive maapiirkondades;
C. whereas the objectives of the CAP, as listed in Article 39 of the Treaty on the functioning of the European Union (TFUE), aim at increasing agricultural productivity, ensuring a fair standard of living for the agricultural community, stabilising markets, guaranteeing availability of supplies, and ensuring that supplies reach consumers at reasonable prices; whereas, to date, the CAP has met its goals to a large extent, and has participated in the efforts to foster EU integration, territorial cohesion in Europe and the functioning of the single market; it has, however, only partially contributed to a fair standard of living for the agricultural community, and has not yet achieved agricultural market stabilisation, as markets have become extremely volatile, putting food security at risk; whereas further efforts are needed if the CAP is to fulfil its goals while preserving the environment and rural employment,
D. arvestades, et põllumajandus ja metsandus jäävad olulisteks majandussektoriteks ja annavad samal ajal loodusvarade ja kultuurmaastike säilitamise kaudu tähtsaid avalikke hüvesid, mis on maapiirkondades kogu inimtegevuse eelduseks; arvestades, et kõnealused sektorid annavad ELis juba praegu suurima panuse Euroopa kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisse, eelkõige taastuvenergia eesmärgi osas, mis puudutab selle tootmist põllumajandusest ja metsandusest saadavast biomassist, arvestades, et see panus peab tulevikus kasvama ja et nimetatud bioenergiaallikad aitavad samuti vähendada ELi energiasõltuvust ning luua üha kasvava energiahinna tingimustes uusi töökohti ja tõsta sektori tulu;
D. whereas agriculture and forestry remain important sectors of the economy and at the same time provide essential public goods by maintaining natural resources and cultural landscapes, a precondition for all human activities in rural areas, whereas these sectors are already making the largest contribution in the EU to the achievement of the European climate and energy targets, particularly the targets for renewable energies from agriculture- and forestry-derived biomass, whereas this contribution must continue to grow in the future, and whereas these bio-energy sources also help to reduce the EU’s energy dependency and, in the context of increasing energy prices, to create new jobs and improve incomes in the sector,
E. arvestades, et ELi kodanikud saavad ÜPPst märgatavat kasu mõistlike hindadega, turvalise, kõrge kvaliteediga toidu kättesaadavuse ja valiku, toiduga kindlustatuse, keskkonnakaitse, töökohtade loomise ning kliimamuutuse vastaste meetmete näol;
E. whereas EU citizens receive significant benefits from the CAP in terms of availability and choice of safe, high-quality food at reasonable prices, food security, protection of the environment, creation of employment and measures for combating climate change,
F. arvestades, et praegu töötab otseselt põllumajanduses, metsanduses ja kalanduses 13,6 miljonit inimest ning veel 5 miljonit inimest töötab põllumajanduslikus toiduainetööstuses, kus EL on maailma suurim toidu ja jookide tootja; arvestades, et see annab 8,6% ELi tööhõivest ja 4% ELi SKPst;
F. whereas there are currently 13.6 million people employed directly in the agricultural, forestry and fishery sectors, with an additional 5 million people working in the agri-food industry, where the EU is the world’s largest producer of food and beverages; whereas this represents 8.6% of total EU employment and accounts for 4% of the EU’s GDP,
G. arvestades, et viimaste ELi laienemiste (2004 ja 2007) tulemusena lisandus põllumajanduslikule kogutööjõule veel 7 miljonit põllumajandustootjat ning põllumajandusmaa pindala suurenes 40% võrra; arvestades, et põllumajandussektori reaalsissetulek inimese kohta on viimase kümne aasta jooksul EL-27s langenud 12,2%, jõudes järk-järgult tagasi 1995. aasta tasemele, arvestades, et keskmine sissetulek põllumajandussektoris EU-27s on alla 50% ülejäänud majanduse keskmisest sissetulekust, samas kui selliste kaupade nagu väetise, elektri ja kütuse tootmiskulud on viimase 15 aasta kõrgeimad, mis muudab põllumajandustootmise jätkamise ELis väga keeruliseks;
G. whereas as a result of the last EU enlargements (2004 and 2007), an additional 7 million farmers were added to the total agricultural labour force and the area of agricultural land increased by 40%; whereas real agricultural per capita income has fallen by 12.2% in the EU-27 for the past 10 years, gradually falling back to 1995 levels, whereas the average agricultural income in the EU-27 is less than 50% of the average income in the rest of the economy, while production costs for commodities such as fertilisers, electricity and fuel are at their highest level in the last 15 years, making the continuation of agricultural production in the EU very difficult,
H. arvestades, et kuna 7% põllumajandustöötajatest Euroopas on alla 35aastased, samas kui neli ja pool miljonit üle 65aastast põllumajandustöötajat on aastaks 2020 töötamise lõpetanud, võib põllumajandussektori tulevik olla ohustatud, kui põllumajandustöötajate arv jätkuvalt kahaneb;
H. whereas, since 7% of farmers in Europe are under 35 years old, while four and a half million farmers who are over 65 years old will have stopped working by 2020, the future of the agricultural sector may be at risk if the number of farmers continues to decline,
I. arvestades, et põllumajandus, mis hõlmab 47% kogu Euroopa Liidu territooriumist, on peamine maakatte kasutaja; arvestades, et kogu ELis on 13,7 miljonit põllumajandusettevõtet, mis annavad 337 miljardi euro eest toodangut, ja 15% põllumajandusmaast ELis (umbes 26 miljonit hektarit) on mägistes piirkondades ning looduslikult ebasoodsad tingimused muudavad põllumajandusega tegelemise neis piirkondades raskeks;
I. whereas agriculture provides the main land cover in the EU, occupying 47% of the entire territory of the European Union; whereas across the EU there are 13.7 million agricultural holdings, generating over EUR 337 billion in production, whereas 15% of agricultural land in the EU (some 26 million hectares) is in mountainous areas, and whereas the natural handicaps in those areas make farming difficult;