natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. arvestades, et majanduskriis on põhjustanud järsu tõusu ELi liikmesriikide töötuse määrades; arvestades, et noored inimesed on selles trendis ebaproportsionaalselt esindatud; arvestades, et töötuse määr noorte hulgas tõuseb üldise töötuse määraga võrreldes tunduvalt järsemalt; arvestades, et detsembris 2009 oli Euroopa Liidus rohkem kui 5,5 miljonit alla 25-aastast töötut, mis on 21,4% kõikidest noortest inimestest, mis tekitab paradoksaalse olukorra, kus rahvastiku vananemise tõttu sotsiaaltagatiste süsteemi tugisambaks olevad noored etendavad samal ajal majanduses marginaalset osa;
A. whereas the economic crisis has caused a massive rise in unemployment rates in the EU Member States; whereas young people have been disproportionately affected by this trend; whereas the rate of youth unemployment is rising more sharply in relation to the average unemployment rate; whereas more than 5.5 million young people in the EU under 25 were unemployed in December 2009, equivalent to 21.4 % of all young people, creating the paradox that while young people, owing to the ageing of the population, constitute a cornerstone of the social security systems, at the same time they remain on the economic margin,
B. arvestades, et noortel on püsiva ja korrapärase töö leidmiseks vähe võimalusi; arvestades, et noored sisenevad tööturule peamiselt ebatüüpilise, väga paindliku, ebakindla ja juhusliku töösuhtega (vähese tähtsusega osalise tööajaga, ajutine või tähtajaline töösuhe jm) ning tõenäosus, et see viib püsiva töökohani, on väike;
B. whereas there are few possibilities for young people to find permanent regular employment; whereas young people mainly enter the labour market via atypical, highly flexible, insecure and precarious forms of employment (marginal part-time, temporary or fixed term employment etc.), and the likelihood that this is a stepping stone to permanent employment is low,
C. arvestades, et tööandjad näivad kasutavat praktikaprogramme ja internatuure sagedamini püsivate töökohtade asendamiseks, kasutades seejuures ära takistusi, millega noored tööturule sisenedes silmitsi seisavad; arvestades, et liikmesriigid peavad noorte ärakasutamise selliste vormidega tegelema ja neid tulemuslikult likvideerima;
C. whereas employers seem to be using traineeships and internships more frequently to replace regular employment, thereby exploiting the obstacles to entering the labour market faced by young people; whereas such forms of exploitation of young people need to be addressed and effectively eradicated by Member States,
D. arvestades, et neli kümnest 2009. aastal Prahas toimunud erakorralisel ELi tööhõive tippkohtumisel vastuvõetud meetmest puudutavad haridust, kutseõpet, elukestvat õpet, väljaõppeperioodi, liikuvuse edendamist ja tööturu vajaduste paremat prognoosimist ning oskuste vastavusse viimist;
D. whereas four out of the ten measures adopted at the Prague 2009 extraordinary EU summit on employment bear on education, vocational training, lifelong learning, apprenticeships, facilitating mobility, and better forecasting of labour market needs and the matching skills,
E. arvestades, et noorte töötus ja vaeghõive põhjustavad olulisi sotsiaalseid ja majanduslikke kulutusi ühiskonnale, mille tulemuseks on majanduskasvu võimaluste kaotus, maksustamisbaasi kadumine, mis õõnestab investeeringuid infrastruktuuri ja avalikesse teenustesse, suurenenud sotsiaalkulud, haridus- ja koolitusinvesteeringute alakoormus ning pikaajalise töötuse ning sotsiaalse tõrjutuse risk;
E. whereas youth unemployment and underemployment impose heavy social and economic costs on society, resulting in the loss of opportunities for economic growth, erosion of the tax base which undermines investment in infrastructure and public services, increased welfare costs, underutilised investment in education and training, and the risk of long-term unemployment and social exclusion,
F. arvestades, et nooremad põlvkonnad peavad vähendama hiiglaslikku valitsemissektori võlga, mille on tekitanud praegune põlvkond;
F. whereas younger generations will have to reduce the gigantic public debt caused by the present generation,
G. arvestades, et majanduslike ning demograafiliste prognooside põhjal tekib järgmise kümnendi jooksul Euroopa Liidus 80 miljonit vaba töökohta, millest suurem osa on oskustöölistele; arvestades, et kõrge oskustasemega inimeste tööhõivemäär Euroopa Liidus tervikuna on ligikaudu 85%, keskmise oskustasemega inimeste hulgas 70% ja madala oskustasemega inimeste hulgas 50%;
G. whereas economic and demographic projections point out that 80 million job opportunities will arise in the EU in the next decade, the majority of which will require a high skilled workforce; whereas the employment rate for people with high skill levels across the EU as a whole is approximately 85 %, for medium skill levels 70 % and for low skill levels 50 %,
H. arvestades, et majanduskasv on töökohtade loomisel otsustava tähtsusega, kuna sellega kaasnevad suuremad tööhõivevõimalused; tuletab meelde, et enam kui 50% uutest töökohtadest Euroopas loovad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad;
H. whereas economic growth is crucial for job creation, as more economic growth brings more employment possibilities; whereas more than 50% of new jobs in Europe are created by SMEs,
I. arvestades, et liikumine hariduse omandamiselt tööle ning töökohtade vahel on noortele inimestele üle Euroopa Liidu strukturaalne väljakutse; arvestades, et tööpraktikal on suuresti positiivne mõju noorte inimeste tööturule sisenemisele, seda eriti juhul, kui see võimaldab asutusesisest kutseoskuste ja kogemuste omandamist;
I. whereas the transition from education to work and between jobs is a structural challenge for young people all over the EU; whereas apprenticeships have a largely positive impact on young people’s access to employment, especially if they enable the direct in‑house acquisition of work skills and expertise,
J. arvestades, et haridusprogramme tuleks märkimisväärselt parandada ja samal ajal tuleks ergutada kõrgkoolide ja ettevõtjate vahelist partnerlust, tõhusaid praktikaskeeme, õppelaene ning tööandjate investeeringuid koolitusse;
J. whereas education programmes should be improved significantly, while university-business partnerships, efficient apprenticeship schemes, career development loans and investment in training by employers should be encouraged,
K. arvestades, et tihti kogevad noored tööturule sisenedes ja töökohtade koondamisel diskrimineerimist vanuse alusel; arvestades, et noortel naistel on suurem tõenäosus jääda töötuks ning puutuda kokku vaesusega või tegeleda juhutöö või deklareerimata tööga kui noortel meestel; arvestades, et praeguse majanduskriisi tõttu on kõige rohkem tööpuudust just noorte meeste seas; arvestades, et puuetega noored kogevad tööturule sisenemisel veelgi suuremaid takistusi;
K. whereas young people often face discrimination on the grounds of their age when entering the labour market and when jobs are being cut back; whereas young women are more likely to face unemployment and poverty or to be engaged in casual or undeclared employment than young men; whereas on the other hand young men have been hit hardest by unemployment during the current economic crisis; whereas disabled young people face even greater obstacles to their integration into the labour market,
L. arvestades, et korralik töökoht muudab noored inimesed iseseisvamaks ning sotsiaalselt vähem sõltuvaks, aitab neil vältida vaesust ning võimaldab aktiivselt ühiskonnas osaleda, nii majanduslikult kui sotsiaalselt; arvestades, et osades liikmesriikides on vanuseline diskrimineerimine kehtestatud seadustega, piirates noorte inimeste õigusi üksnes nende vanuse alusel, näiteks väiksem miinimumpalk noortele UKs, piiratud juurdepääs Revenu de solidarité active’ile Prantsusmaal ning noorte väiksem töötu abiraha Taanis, kuigi kõigi nende meetmete eesmärk on noorte kaasamine tööturule, on need lubamatud ning võivad olla vastupidise toimega, takistades noortel alustamast majanduslikult iseseisvat elu, eriti just kriisi ajal, mil noorte töötus on kõrge;
L. whereas decent work shifts young people from social dependence to self sufficiency, helps them escape poverty and enables them to make an active contribution to society, both economically and socially; whereas legislation in some Member States introduces age discrimination through restrictions to young people’s rights that are solely based on age, such as the lower minimum wage levels for young people in the UK, limited access to the Revenu de solidarité active in France and reduced unemployment benefits for young people in Denmark, all of which, although intended to get young people into work, are unacceptable and can be counterproductive preventing young people from starting an economically independent life, especially in times of crisis with high youth unemployment;
M. arvestades, et Lissaboni strateegia eesmärke noorte ja kutseõppe kaasajastamise osas ei ole täies ulatuses saavutatud,
M. whereas the Lisbon Strategy’s benchmarks on youth and the modernisation of vocational training (VET) have not been fully met,
N. arvestades, et turvaline paindlikkus (flexicurity) on olnud ELi tööturgude üldstrateegia, mille eesmärk on olnud paindlikud ja usaldusväärsed lepingud, elukestev õpe, aktiivne tööturupoliitika ning sotsiaalkindlustus; arvestades, et kahjuks on paljudes riikides asjaomast strateegiat tõlgendatud kitsendavalt kui "paindlikkust" (flexibility) ning kõrvale on seejuures jäetud terviklik lähenemisviis ning tööhõivekindlus ja sotsiaalkindlustus;
N. whereas flexicurity has been the overall strategy for the EU’s labour markets, aiming at flexible and reliable contracts, lifelong learning, active labour-market policies and social security; whereas, unfortunately, in many countries this strategy has been narrowly interpreted as ‘flexibility’, losing sight of the holistic approach and of employment security and social security,
O. arvestades, et elanikkonna vananemise tõttu mõjutab massiline kvalifitseeritud tööjõu puudus alates 2020. aastast tõsiselt Euroopa majanduspiirkonda ning sellele trendile saab vastu astuda vaid piisava hariduse, koolituse ja ümberõppega;
O. whereas as a result of demographic change after 2020 a massive shortage in skilled labour will seriously affect the European economic area and this trend can be countered only by adequate education, training and retraining,
Suurema arvu ja paremate töökohtade loomine ja tööturule sisenemine
Creation of more and better jobs and labour market inclusion
5. rõhutab ettevõtlusalase hariduse olulisust, mis on lahutamatu osa uute tööhõiveliikide jaoks vajalike oskuste omandamise protsessist;
Underlines the importance of entrepreneurial education, being an integral part of the process of acquiring the skills needed for new types of employment;
8. palub ülikoolidel astuda varases staadiumis ühendusse tööandjatega ning pakkuda üliõpilastele võimalust omandada tööturul vajaminevad oskused;
Calls on universities to make contact with employers at an early stage and provide students with the opportunity to acquire skills needed for the employment market;
12. tunnistab raskusi, mida noored inimesed kogevad oma ettevõtete loomiseks ja arendamiseks rahalistele vahenditele juurdepääsul; palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta meetmeid, mis hõlbustavad noorte juurdepääsu rahalistele vahenditele, ning luua koostöös ettevõtetega noortele mõeldud mentorprogrammid ettevõtjate loomise ja arendamise valdkonnas;
Recognises the difficulties that young people encounter in gaining access to finance in order to set up and develop their own business; calls on the Member States and the Commission to adopt measures to facilitate young people’s access to finance, and to set up in cooperation with the business community mentoring programmes for young people on the creation and development of undertakings;
18. palub liikmesriikidel parandada haridussüsteemi ja tööturu vahelist sidet ning töötada välja oskuste ja võimete nõudluse ettenägemise vahendid;
Calls on the Member States to improve links between the educational system and the world of work and devise means of predicting demand for skills and abilities;
– internatuuride arvu;
- number of internships
– internatuuride kestust;
- length of internships
– internide sotsiaaltoetusi;
- social benefits for interns
– internidele makstavaid toetusi;
- allowances paid to interns
– internide vanuserühmi
- age groups of interns
ning koostama võrdlev uurimus ELi liikmesriikide erinevate internatuuriprogrammide kohta;
and to produce a comparative study on the different internship schemes existing in the EU Member States;
24. palub liikmesriikidel luua Euroopa süsteem tunnistuste väljastamiseks ning väljaõppeperioodi ja praktika jooksul omandatud teadmiste ning oskuste tunnustamiseks, see aitaks suurendada noorte tööalast liikuvust;
Calls on the Member States to establish a European system for the certification and recognition of knowledge and skills acquired though apprenticeships and traineeships, which will help to increase young workforce mobility;
27. kutsub liikmesriike kiirendama riiklike kvalifikatsiooniprofiilide ja Euroopa kvalifikatsiooniprofiilide ühtlustamist, et jätkuvalt suurendada noorte liikuvust hariduse ja töö valdkonnas;
Calls upon the Member States to speed up the harmonisation of national qualification profiles and European qualification profiles so as to further increase the mobility of young people in the fields of education and work;
34. palub komisjonil laiendada ELi programme, mis toetavad haridust ja oskuste täiendamist, nt elukestev õpe, Euroopa Sotsiaalfond, Marie Curie ja Erasmus Mundus Meetmed ja teadushariduse algatus;
Calls on the Commission to expand EU programmes that support education and up-skilling, such as Lifelong Learning, the European Social Fund, the Marie Curie and Erasmus Mundus Actions and the Science Education Initiative;
Indiviidi ja tööturu vajadustega kohanemine
Adapting to the needs of the individual and the labour market
a. paindlikud ja usaldusväärsed lepingulised korraldused;
a. flexible and reliable contractual arrangements,
b. laiahaardelised elukestva koolituse, praktika või õppe programmid, mille abil kindlustatakse oskuste pidev arendamine;
b. comprehensive lifelong training, traineeship or learning programmes securing the continued development of skills,
c. efektiivne aktiivne tööturu- ja töösunduse poliitika, mis keskendub oskustele, kvaliteetsele personalile ning kaasamisele;
c. effective active labour-market and workfare policies that focus on skills, quality employment and inclusion,
d. efektiivsed tööjõu liikuvuse mehhanismid;
d. effective labour mobility mechanisms,
e. sotsiaaltagatiste süsteemid, mis pakuvad noortele inimestele turvalist üleminekut erinevate tööhõive olukordade vahel, töötuse ja tööhõive või koolituse ja tööhõive vahel, mitte ei sunni neid olema paindlik;
e. social-security systems that provide young people with a secure transition between various employment situations, between unemployment and employment or between training and employment, rather than forcing them to be flexible,
44. palub liikmesriikidel ja tööturu osapooltel kindlustada kvaliteetne töö, et vältida noorte inimeste sattumist „ebakindluse lõksu”; kutsub liikmesriike ja tööturu osapooli üles looma ja rakendama liikmesriikide kehtivate õigusaktide alusel ja koostöös komisjoniga paremat standardit neile, kes töötavad ebakindlatel või madala kvaliteediga töökohtadel;
Calls on the Member States and the social partners to secure quality work to prevent young people falling into the ‘precariousness trap’; calls on the Member States and the social partners, on the basis of existing national laws and in cooperation with the Commission, to establish and implement better standards protecting those who work in insecure or low-quality jobs;
48. palub liikmesriikidel ja tööturu osapooltel rakendada noorte inimeste teavitamise ja harimise strateegiad nende tööalaste õiguste kohta ja tööturuga ühinemise erinevate võimaluste kohta;
Calls on the Member States and the social partners to implement strategies to inform and educate young people on their rights at work and the various alternative routes to their integration in the labour market;
51. palub liikmesriikidel hüvitada noorte töötuse mõju kõnealuse põlvkonna pensioniõigustele ning anda noortele inimestele stiimul oma haridust veel pika aja jooksul jätkata, võttes suurel määral arvesse hariduse omandamisele kulutatud aega;
Urges the Member States to absorb the impact youth unemployment will have on the pension rights of that generation and, by taking generous account of the time spent in education, give young people an incentive to continue their education for a long period;
Puudused ja diskrimineerimine
Disadvantages and discrimination
55. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võimaldama noortele lapsevanematele paremaid lapsehooldusvõimalusi, näiteks pikapäevarühmadega koole taskukohase hinna eest, hõlbustades seeläbi noorte lapsevanemate, eelkõige emade osalemist tööturul;
Calls on the Commission and the Member States to provide adequate and better childcare facilities, such as all-day schools, for young parents at an acceptable cost, thereby making it more possible for young parents, especially mothers, to be able to participate in the labour market;
65. soovitab nõukogul ja komisjonil algatada Euroopa noortegarantii, et kindlustada iga ELi noorele õigus, et talle pakutakse tööd, praktikakohta, lisakoolitust või kombineeritud töö- ja koolitusprogrammi pärast maksimaalselt neljakuulist töötuse perioodi;
Suggests that the Council and the Commission come forward with a European Youth Guarantee securing the right of every young person in the EU to be offered a job, an apprenticeship, additional training or combined work and training after a maximum period of 4 months’ unemployment;
67. kutsub liikmesriike üles seadma noortepoliitika uusi siduvaid sihteesmärke ja neid hindama; kutsub komisjoni üles paremini osadeks jaotatud statistilise teabe põhjal, eriti soo ja vanuse järgi, hindama igal aastal olemasolevaid noortepoliitika sihteesmärke ja noorte garantiid, et saavutada tulemusi ja edusamme;
Calls on the Member States to introduce and assess new binding youth benchmarks; invites the Commission to evaluate annually existing youth benchmarks and the Youth Guarantee in order to deliver results and progress based on statistical information that is better disaggregated and broken down, especially by gender and age group;
70. rõhutab, et oluline on kaasata noori haridus- ja koolituspoliitika koostamisse, et oleks võimalik paremini nende vajadustega arvestada; soovitab komisjonil sellega seoses konsulteerida noorte prioriteetide teemal liikmesriikide noortekogude esindajatega;
Highlights the importance of involving young people in the setting up of education and training policies so that their needs can be better taken into account; recommends in that regard that the Commission consult representatives of national youth councils on the priorities for young people;
– minimaalset toetust, võttes aluseks internatuuri toimumise koha elamiskulude standardi;
- a minimum allowance based on standard-of-living costs of the place where the internship is performed,
– sotsiaalkindlustushüvitist kõigile oma internidele;
- social security benefits to all their interns;.
Kuna majanduslangus on põhjustanud EU-27 riikides olulist töötuse suurenemist, on selge, et see mõjub noortele ebaproportsionaalselt raskesti.
As the economic downturn has caused a massive rise in unemployment rates in EU27, it is clear that young people have been hit disproportionately hard.
Täna on rohkem kui 5,5 miljonit alla 25-aastast noort inimest töötud, see on 21,4 protsenti, mis on kaks korda kõrgem kui üldine töötusmäär.
Today, more than 5.5 million young people under 25 are unemployed, equivalent to 21.4 percent, which is twice as high as the overall unemployment rate.
Kahjuks ei lahenda aeg Euroopa noorte probleemi: prognoositakse, et nimetatud määrad tõusevad veelgi.
Unfortunately time is not bringing salvation to Europe’s young people: unemployment rates are expected to rise even further.
Noorte töötus on üks Euroopa tõsisemaid probleeme.
Youth unemployment is one of Europe’s most pressing problems.
Riskime kaotada terve põlvkonna sotsiaalse tõrjutuse tõttu, seades samal ajal ohtu Euroopa Liidu majandusliku ja sotsiaalse tuleviku.
We risk losing a generation to social exclusion, while gambling with the economic and social future of the EU.
Noorte töötus tingib meie ühiskonnale suuri sotsiaalseid ning majanduslikke kulusid, mis põhjustavad majanduskasvu võimaluste kaotust ja maksubaasi kadumist, õõnestavad investeeringuid infrastruktuuri ja avalikesse teenustesse, suurendavad sotsiaalkulusid ja toovad kaasa hariduse ja koolituse investeeringute alakoormust.
Youth unemployment imposes heavy social and economic costs on our societies, resulting in the loss of opportunities for economic growth, erosion of the tax base which undermines investment in infrastructure and public services, increased welfare costs, and underutilised investment in education and training.
Euroopa noored on kasutamata inimressursi aaretelaegas.
Europe’s youth is a treasure chest of unused human resources.
Praegused majanduslikud ja sotsiaalsed väljavaated nõuavad tegutsemist.
The economic and social outlook calls for action.
Tööea algus töötuna põhjustab sügavaid psühholoogilisi haavu.
Starting your working age life as unemployed creates long-term personal scars.
Uuringud näitavad selgelt, et need, kes on noorena olnud töötud, kannatavad selle kahjulike mõjude all ka tulevikus.
Studies clearly indicate that those who are unemployed when young continue to suffer from its harmful impacts later in life.
Töötus noores eas suurendab pikaajalise töötuse riski ning sellel on negatiivne mõju sissetulekutasemele hilisemas elus.
Unemployment while young increases the risk of long-term unemployment and has a negative impact on income levels in later life.
Lisaks suurenevad töötuse suurenedes ka vaesus, haiguste esinemine, kuritegevus ning enesetappude arv.
Furthermore, when unemployment rises, poverty, illness, crime and suicide rates go up.
Me ei saa aktsepteerida Euroopa noorte kaotust sotsiaalse tõrjutuse tõttu.
We cannot accept to lose Europe’s young to social exclusion.
Noorte sisenemist tööturule ning nende võimalust hakata täiskasvanuks ning iseseisvaks ei takista mitte ainult majanduskriisi poolt tekitatud põhjused.
Not only the economic crisis has created barriers for youth to access the labour market and create an adult, independent life.
Alates 1980. aastatest on pööratud eritähelepanu noori mõjutavatele tööturu takistustele.
Since the 1980s there has been a special focus on labour market barriers experienced by youth.
Mõned faktid viitavad probleemi ulatusele.
Some facts indicate the scale of the problem:
Noored töötajad ei ole mitte ainult sagedamini töötud kui täiskasvanud, vaid neid palgatakse sagedamini ka juhutöödele, ajutistele vähekvaliteetsetele töödele, mis tähendab madalamat palka ja madalamat sotsiaalse turvalisuse taset.
Young workers are not only more often unemployed than adult workers, they are also more often employed in precarious, temporary jobs of low quality, with lower wages and less social security.
Lisaks sellele puutuvad noored töötajad kokku madalama töötervishoiu ja -ohutuse standarditega ning on saavad vähemalt 50% tõenäosusega rohkem töökohal viga kui nende kogenumad kolleegid.
Furthermore young workers experience lower standards on occupational health and safety and are at least 50 percent more likely to be injured in the workplace than their more experienced counterparts.
Hea uudis on see, et noorte tööellu ning ühiskonda kaasamisest võib palju võita.
The good news is that there is much to gain if we manage to include young people in the labour force and in society.