natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel novembris 2005 kokku lepitud institutsioonidevahelist ühist lähenemisviisi mõju hindamisele;
– having regard to the Interinstitutional Common Approach to Impact Assessments concluded between Parliament, the Council and the Commission in November 2005,
– võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 3/2010;
– having regard to Special Report No 3/2010 of the European Court of Auditors,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi tellitud ELi liikmesriikides mõjuhindamist käsitleva uuringu tulemusi;
– having regard to the results of the study commissioned by the European Parliament on impact assessments in the EU Member States,
– võttes arvesse komisjoni 15. jaanuaril 2009 avaldatud mõjuhindamise juhiseid koos lisadega ( SEK(2009)0092 );
– having regard to the Commission’s Impact Assessment Guidelines of 15 January 2009, and the annexes thereto ( SEC(2009)0092 ),
– võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist mõjuhindamise kohta ( KOM(2002)0276 );
– having regard to the Commission communication of 5 June 2002 on impact assessment ( COM(2002)0276 ),
– võttes arvesse 20. oktoobri 2010. aasta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepet;
– having regard to the Framework Agreement of 20 October 2010 between Parliament and the Commission,
– võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2010 aasta teatist „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika: jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (KOM(2010)614);
– having regard to the Commission communication of 28 October 2010 on an Integrated Industrial Policy for the Globalisation Era: Putting Competitiveness and Sustainability at Centre Stage (COM(2010)614),
– võttes arvesse mõjuhindamise komitee 24. jaanuaril 2011 avaldatud 2010. aasta aruannet ( SEK(2011)0126 );
– having regard to the Impact Assessment Board Report for 2010 of 24 January 2011 ( SEC(2011)0126 ),
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni esimehe 16. novembri 2010. aasta kirja raportöörile, milles on esitatud 20 nädalani pikendatud rasedus- ja sünnituspuhkuse mõjuhinnangust saadud kogemused;
– having regard to the letter of 16 November 2010 from the Chair of the Committee on Women's Rights and Gender Equality to the rapporteur on the experiences gained from an impact assessment conducted concerning the effect of extending maternity leave to 20 weeks,
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi ( A7-0159/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0159/2011 ),
A. arvestades, et mõjuhindamised kujutavad endast õigusalase tegevuse eeldatavate mõjude korrapärast hindamist;
A. whereas impact assessments present a systematic evaluation of the likely effects of legislative action,
B. arvestades, et läbipaistva, selge, tõhusa ja kõrge kvaliteediga regulatiivse keskkonna loomine peaks kuuluma Euroopa Liidu poliitika prioriteetsete eesmärkide hulka;
B. whereas establishing a transparent, clear, effective and high-quality regulatory environment should be a priority objective of European Union policy,
C. arvestades, et mõjuhinnangutel on parema õigusloome seisukohalt positiivne mõju ühenduse õigusaktide kvaliteedi üldisele parandamisele;
C. whereas impact assessments make a positive contribution to the overall enhancement of the quality of EU legislation in the interest of better lawmaking,
D. arvestades, et kehtiva Euroopa Liidu õiguse ülevõtmisel ja rakendamisel tekkivad probleemid tulenevad muu hulgas ka õigusaktide puudulikult koostatud tekstidest ja selle eest kannavad ühist vastutust kõik Euroopa õigusloomeorganid;
D. whereas the problems arising in the transposition and implementation of current EU law are partly the result of inadequately drafted legislative texts, and whereas all European legislative bodies share the responsibility for this,
E. arvestades, et Lissaboni leping sisaldab horisontaalseid sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud sätteid (ELi toimimise lepingu artiklid 9 ja 11), mida tuleb liidu poliitika ja tegevuse määratlemisel ja teostamisel arvesse võtta ning mis nõuavad iga õigusakti ettepaneku sotsiaalse ja keskkonnamõju süvaanalüüsi;
E. Whereas the Lisbon Treaty contains horizontal social and environmental clauses (Art. 9 and 11 TFEU) which have to be taken into account in defining and implementing the Union's policies and activities and require an in-depth analysis of the social and environmental impact of any proposed legislation;
F. arvestades, et uute õigusaktide vastuvõtmisel, kehtivate õigusaktide lihtsustamisel ja ümbersõnastamisel saab mõjuhinnangute abil parandada nende õigusaktide sotsiaalsete, majanduslike, keskkonna- ja tervisemõjude hindamist ning vastavust põhiõigustele ning seega võivad mõjuhinnangud aidata vähendada bürokraatiat ja tagada Euroopa Ülemkogu seatud eesmärkide saavutamisel ELi poliitikate vahel kooskõla;
F. whereas, when adopting new laws and simplifying and recasting existing laws, impact assessments can serve to improve the evaluation of their social, economic, environmental and health effects and their compatibility with fundamental rights, and thus help reduce bureaucracy, as well as ensure the consistency of the EU's policies in reaching the overarching objectives set by the European Council,
G. arvestades, et komisjoni arvamuse kohaselt on mõjuhindamise komitee sõltumatu, kuigi see kuulub komisjoni presidendi alluvusse ja koosneb eri peadirektoraatide kõrgetest ametnikest ning seda juhatab asepeasekretär; arvestades, et see moonutab teavet ja rikub seega vajalikku neutraalsust;
G. whereas the Impact Assessment Board (IAB) is considered by the Commission to be independent although it is under the authority of the President of the Commission and is composed of high-level officials from several DGs and chaired by the Deputy Secretary-General; whereas this leads to an information bias and thus to a violation of necessary neutrality,
H. arvestades, et korduvalt on avaldatud toetust sõltumatute mõjuhinnangute kasutamisele Euroopa Liidus;
H. whereas Parliament has on a number of occasions expressed support for the use of independent impact assessments in the European Union,
I. arvestades, et komisjoni läbiviidavad mõjuhindamised ei ole ühesuguse kvaliteediga ja need on sageli pigem õigusakti ettepaneku põhjendused kui faktide objektiivne hindamine;
I. whereas the impact assessments carried out by the Commission are inconsistent in their quality level and frequently serve rather to justify a legislative proposal than to permit an objective consideration of the facts,
J. arvestades, et mõjuhinnanguid võidakse kasutada ELi õigusaktide ja poliitika arengu või jõustamise asjatuks bürokraatlikuks tõkestamiseks;
J. whereas impact assessments may be used to create unnecessary bureaucratic impediments to the further development or entry into force of European legislation and policies,
K. arvestades, et parlament, nõukogu ja komisjon kohustusid 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ja 2005. aasta novembri institutsioonidevahelises ühises lähenemisviisis mõju hindamisele ning parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete 20. oktoobri 2010. aasta raamkokkuleppes sõnastama parema õigusloome tegevuskava, ja arvestades, et see resolutsioon sisaldab konkreetseid ettepanekuid mõjuhindamise parandamiseks;
K. whereas Parliament, the Council and the Commission in the Interinstitutional Agreement of 16 December 2003, the Interinstitutional Common Approach to Impact Assessments of November 2005, and Parliament and the Commission in the Framework Agreement of 20 October 2010, undertook to set an agenda for better lawmaking, and whereas this resolution contains concrete proposals for improving impact assessments,
L. arvestades, et komisjon järgib tööstuspoliitikas uut lähenemisviisi, mille kohaselt tuleb kõiki majandusele olulist mõju avaldavaid poliitilisi ettepanekuid põhjalikult analüüsida, pidades silmas nende mõju konkurentsivõimele,
L. whereas the Commission is pursuing a new kind of approach in industrial policy, whereby all political proposals with significant effects on the economy should be analysed in detail as to their impact on competitiveness,
Üldised nõuded mõjuhindamisele Euroopa tasandil
General requirements for impact assessments at European level
4. rõhutab, et mõjuhindamine ei ole mingil juhul poliitilise arutelu ega seadusandja demokraatliku otsustusprotsessi aseaine, vaid aitab poliitilist otsust üksnes sisuliselt ette valmistada;
Stresses that an impact assessment is in no way a substitute for political debate and the legislator’s decision-making process but merely serves to help the technical preparation of a political decision;
9. on seisukohal, et riiklikud haldusasutused või nendest sõltuvad ettevõtjad ei tohi heaks kiita nende projektide mõjuhinnanguid, mille sponsorid nad ise on;
Takes the view that it should not be possible for impact assessments on projects or legislation sponsored by public administrations or their dependent undertakings to be approved by the administration concerned;
12. rõhutab, et hea mõjuhinnangu olulised osad on probleemi määratlemine, konsulteerimine asjaomaste pooltega, eesmärkide kindlaks määramine ja strateegiliste tegevusvõimaluste väljatöötamine;
Stresses that the key elements of a good impact assessment are recognition of the problem, consultation of the parties concerned, definition of the objectives to be achieved and the elaboration of strategic policy options;
14. peab mõjuhinnangut n-ö elavaks dokumendiks, mis on õigusloomeprotsessi osa; rõhutab vajadust tagada piisav paindlikkus, et ka tulevikus saaks õigusloomeprotsessi käigus teha mõjuhinnanguid;
Regards the impact assessment as a ‘living document’ forming part of the lawmaking process; stresses the need to guarantee sufficient flexibility so that further impact assessments can be conducted during the lawmaking process;
17. nõuab, et mõjuhindamise raames analüüsitaks põhjalikult kõiki uusi poliitilisi ettepanekuid, millel on oluline mõju tööstuslikule konkurentsivõimele; nõuab samuti, et ELi õigusaktide mõju kohta Euroopa majanduse konkurentsivõimele viidaks läbi järelhindamine; märgib, et ka komisjon teatas sellisest lähenemisviisist oma teatises üleilmastumise ajastu tervikliku tööstuspoliitika kohta;
Calls, in the context of impact assessments, for an intensive analysis to be carried out on all new policy proposals with significant effects on industrial competitiveness; further calls for an ex-post assessment of the impact of EU legislation on the competitiveness of the European economy; notes that the Commission in fact promised such a procedure in its communication on an Integrated Industrial Policy for the Globalisation Era;
20. on seisukohal, et mõjuhinnangutes tuleks võtta arvesse mõju ELi majanduspartnerlustele, samuti mõju, mida avaldab teatud Euroopa standardi valimine rahvusvahelise standardi asemel;
Believes that the impact on EU economic partnerships as well as the implications of choosing a specific European standard instead of an international standard should be taken into consideration in impact assessments;
23. kutsub kooskõlas parimatest tavadest lähtuva lähenemisviisiga üles järgima nende riikide kogemust, kus mõjuhinnanguid tehakse juba aastaid, et parandada sellega jätkuvalt mõju hindamist Euroopa Liidu tasandil;
Urges, in accordance with the Best Practice principle, that use be made of experience gained in other countries where impact assessments have already been carried out for several years, in order to further improve impact assessments at EU level;
Parandamisvõimalused komisjoni tasandil
Potential for improvement at Commission level
31. nõuab teatiste ja vahearuannete vahendusel Euroopa Parlamendi ja eriti selle vastavate komisjonide varajast ja ulatuslikku kaasamist kogu mõjuhindamise protsessi ning mõjuhindamise komitee töösse; kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku esitamisel parlamendile ja nõukogule kahe- kuni neljaleheküljelisi kokkuvõtteid täieliku mõjuhinnangu kohta ja vajaduse korral selgitus, miks mõjuhinnangut ei ole tehtud, et tagada mõjuhinnangus kõikide asjakohaste küsimuste käsitlemine, ohustamata hindamise sõltumatust tegeliku hindamise mõjutamisega;
Calls for the early and comprehensive involvement – including by means of notification and interim reports – of the European Parliament, and in particular of its relevant committees, in the whole impact assessment process and in the work of the IAB; invites the Commission to provide Parliament and the Council with two-to-four-page summaries with the full impact assessment, including when relevant an explanation for the reasons for not carrying out an impact assessment, when submitting the legislative proposal in order to verify that all relevant issues are addressed without jeopardizing the independence of the assessment by influencing the actual evaluation;
34. märgib, et enne mõjuhinnangu lõplikku vastuvõtmist tuleb selle esialgsed tulemused esitada läbivaatamiseks väliseksperdile; nõuab sellega seoses läbivaatamise tulemuste avalikustamist;
Notes that, before the final adoption of an impact assessment, its preliminary results must always be subjected to an external review; calls for the findings of this review to be publicly accessible;
41. teeb ettepaneku, et komisjon avaldaks kõik oma lõplikud mõjuhinnangud eriväljaannetes, nii et neile oleks võimalikult kerge viidata ja et avalikkus neid selleks ette nähtud veebisaidi kaudu otsida saaks;
Suggests that all completed impact assessments by the Commission should be published in a special publication series by the Commission so that they can easily be referenced and searched by the public on a dedicated website;
Parandamisvõimalused Euroopa Parlamendi tasandil
Potential for improvement at European Parliament level
46. on seisukohal, et parlament peaks oma seadusandlikesse resolutsioonidesse korrapäraselt lisama standardse klausli, milles on viide sellele, et tuleb arvesse võtta kõik ELi institutsioonide tehtud mõjuhinnangud kõnealuse õigusaktiga seotud valdkondades;
Takes the view that a standard citation should systematically be included by Parliament in its legislative resolutions, by which a reference is made to consideration of all impact assessments conducted by the EU institutions in the areas relevant to the legislation in question;
Euroopa Parlamendi mõjuhinnangute autonoomse struktuuri loomine ja tulevikuväljavaated
Creation of an autonomous impact assessment structure for the European Parliament, and prospects for the future
59. rõhutab, et pikemas perspektiivis tuleks mõelda Euroopa institutsioonide ühisele lähenemisviisile mõjuhindamisel; tuletab meelde, et juba 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ja 2005. aasta novembri institutsioonidevahelises ühises lähenemisviisis mõjuhindamisele nõuti Euroopa institutsioonide mõjuhindamise jaoks ühist metoodilist lähenemist;
Stresses that long-term deliberations should take place on the prospects of a common approach to impact assessments by the European institutions; recalls that the interinstitutional agreement of 16 December 2003 and the interinstitutional common approach to impact assessments of November 2005 already called for a common methodological approach to impact assessments in the European institutions;
Mõjuhindamised on õigusloome oluline instrument, mida Euroopa õiguslooja peab rohkem kasutama.
Impact assessments (IAs) are a key instrument for the legislative process, and one of which European legislators should make greater use in future.
Mõjuhindamise eelised on ilmselged.
The benefits of IAs are obvious.
Mõjuhindamised näitavad õigusloojale kätte tema valikute võimalikud tagajärjed ja on abiks otsustusprotsessi juures.
They show legislators the possible consequences of their policy options and help them in making a decision.
Seeläbi aitavad nad oluliselt kaasa õigusloome parandamisele.
IAs can thus make a significant contribution to better lawmaking.
Mõjuhindamine ei asenda mingil juhul poliitilist arutelu ega õiguslooja demokraatlikku õiguslikku otsustusprotsessi.
However, they can in no way be a substitute for political debate and the legislator’s democratically legitimated decision-making process.
Eeskätt aitab see poliitilist otsust sisuliselt ette valmistada.
They merely permit the technical, substantive preparation of a political decision.
Raport jaguneb neljaks osaks.
This report falls into four sections.
Kõigepealt esitatakse mõjuhindamise üldised nõuded Euroopa tasandil.
First of all the general requirements for IAs at European level are set out.
Teises lõigus käsitletakse komisjoni mõjuhindamist ja esitatakse parandamisvõimalused.
The second section discusses the Commission’s IAs and highlights scope for improvement.
Kolmandas lõigus käsitletakse Euroopa Parlamendi mõjuhindamist.
The third section is devoted to the IAs carried out by the European Parliament.
Neljandas ja viimases lõigus esitatakse nõue luua Euroopa Parlamendis autonoomne mõjuhindamise struktuur, mida kõik parlamendikomisjonid peavad kasutama õigusloome jätkuvaks parandamiseks ja koosmõju loomiseks.
The fourth and final section calls for an autonomous IA structure within the European Parliament which all of Parliament’s committees should use to further improve lawmaking and create synergies.
Parlament on seisukohal, et parlamendi institutsioonides kasutatava mõjuhindamise korral tuleb kinni pidada kindlatest põhimõtetest.
Parliament takes the view that the IAs used by the European institutions should comply with certain principles.
Mõjuhindamine peab toimuma sõltumatult ja olema läbipaistev.
First of all they should be completely independent and transparent.
See peab hõlmama kõiki õigusakti ettepanekuid ja põhinema selgetel meetoditel.
They should cover all categories of legislative proposal and employ a clear methodology.
Poliitiliste valikute nimekirjas peab olema ka meetmete mittevõtmise võimalus.
The policy options listed should also include the option of taking no action.
Vajadusel tuleb arvesse võtta eri tagajärjed väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.
The specific consequences for small and medium-sized enterprises should be taken into account where appropriate.
Lõppkokkuvõttes tuleb mõjuhindamine alati kohandada praeguste arengutega õigusloomeprotsessis.
Finally, IAs must always be kept up to date with current developments in the legislative process.
Parlament tunnistab, et komisjoni mõjuhinnangute kvaliteet on tõusnud eelkõige tänu komisjoni enda mõjuhindamise komitee (Impact Assessment Board – IAB) loomisele.
Parliament acknowledges that the Commission has raised the quality of its IAs, particularly through the foundation of the Commission’s Impact Assessment Board (IAB).
Kogemused, parlamendiliikmete tagasiside ja ka Euroopa Kontrollikoja aruanne näitavad aga, et komisjoni praeguseid mõjuhinnanguid on võimalik paremaks muuta.
However, as is shown by experience, by comments from members of Parliament and not least by the report of the European Court of Auditors, the Commission’s IAs in their present form are susceptible of further improvements.
See tähendab Euroopa Parlamendi komisjonide kaasamist ja põhjalikku selgitust, miks komisjon mõningate õigusaktide ettepanekute puhul mõjuhindamisest loobub.
These include closer involvement of Parliament’s committees and a detailed explanation of why the Commission sometimes refrains from issuing an IA for individual legislative proposals.
Samuti on komisjon kohustatud võtma seisukoha parlamendi poolt ülesandeks tehtud mõjuhindamise kohta.
The Commission should also undertake to make comments on IAs commissioned by Parliament.
Parlament saab juba täna kasutada oma ning kontrollida põhjalikult komisjoni mõjuhindamist.
Parliament already has the power to issue its own IAs and submit Commission IAs to thorough scrutiny.
Praktika näitab aga, et parlamendis kasutatakse seda harva.
In practice, however, this very rarely forms a part of Parliament’s work.
Parlament kutsub seetõttu oma vastutavaid komisjone üles rakendama mõjuhindamist veelgi enam, et muuta oma õigusloome paremaks.
Parliament therefore calls on its relevant committees to make more intensive use of IAs in order to enhance the quality of its own lawmaking.
Tuleks mõelda, kas poleks otstarbekas anda mõjuhindamise korralduse tegemise õigus neljandikule komisjoni liikmetest.
It is also worth considering whether one quarter of a committee’s members ought to be able to order an IA.
Euroopa Parlamendile autonoomse mõjuhindamise struktuuri loomine ja tulevikuväljavaated
Creation of an autonomous impact assessment structure for the European Parliament and prospects for the future
Parlamendi peamine nõue on mõjuhindamise autonoomse struktuuri loomine parlamendis, et jätkuvalt parandada õigusloome kvaliteeti ja kasutada koosmõju.
Parliament’s key demand is the creation of an autonomous structure for carrying out impact assessments within Parliament, with a view to further enhancing the quality of its lawmaking and creating synergies.
Pikemas perspektiivis võiks mõelda kõikide Euroopa institutsioonide ühise mõjuhindamise mehhanismi loomisele.
In the longer term, consideration should be given to the possibility of a common mechanism for all EU institutions.
sõltumatute mõjuhinnangute tagamise kohta
on guaranteeing independent impact assessments
Arvamuse koostaja: Derk Jan Eppink
Rapporteur: Derk Jan Eppink
A. arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud, et mõjuhinnangute sõltumatus tagab õigusaktide kvaliteedi, ning on korduvalt palunud teostada mõjuhinnangute üle sõltumatut väliskontrolli;
A. whereas Parliament has stressed several times that the independence of impact assessments is a guarantee for legislation quality, and has repeatedly asked that they be made subject to external, independent scrutiny,
B. arvestades, et komisjoni arvamuse kohaselt on mõjuhindamise komitee sõltumatu, kuigi see kuulub komisjoni presidendi alluvusse, koosneb eri peadirektoraatide kõrgetest ametnikest ja seda juhatab asepeasekretär; arvestades, et see moonutab teavet ja rikub seega vajalikku neutraalsust;
B. whereas the Impact Assessment Board (IAB) is considered by the Commission to be independent although it is under the authority of the President of the Commission and is composed of high-level officials from several DGs and chaired by the Deputy Secretary-General; whereas this leads to an information bias and thus to a violation of necessary neutrality,
C. arvestades, et mõjuhinnanguid võidakse kasutada ELi õigusaktide ja poliitika arengu või jõustamise asjatuks bürokraatlikuks tõkestamiseks;
C. whereas impact assessments may be used to create unnecessary bureaucratic impediments to the further development or entry into force of European legislation and policies,
D. arvestades, et mõjuhinnangute kogumaksumuse kohta pole selget ülevaadet ega ole teada kulude jaotumine peadirektoraatide kaupa,
D. whereas there is no clear overview of the total cost of impact assessments nor any breakdown of their cost by DG,
1. kutsub komisjoni üles kõigi õigusakti ettepanekute puhul läbi viima kohustusliku mõjuhinnangu, mis on tarvilik, et teha kindlaks õigusakti vajalikkus ja ELi jaoks loodav lisandväärtus;
Calls on the Commission to carry out mandatory impact assessments (IAs) on all legislative proposals, as this is necessary to determine the need for legislation and whether there is 'EU value added';
4. rõhutab lisaks, et mõjuhinnangud ei tohiks põhjustada viivitusi õigusloomemenetluses, samuti ei tohiks neist saada menetluse takistamise vahend, mille abil vältida soovimatute õigusaktide vastuvõtmist;
Stresses furthermore that impact assessments should not cause delays in legislative procedures, nor should they be instrumentalised to serve as procedural obstacles in an attempt to block unwanted legislation;