natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nagu ülal näha, on kõnealused summad väga suured ja nende käsitlemisel tuleks arvestada nii ELi eelarve väga väikseid varusid kui ka eelkõige liikmesriikide ja nõukogu otsustest tulenevat lisaraha vajadust.
As presented above, the amounts at stake are very significant and should be considered in the context of both the very tight margins of the EU budget and all the additional financing needs emerging notably from Member States and Council's decisions.
Et ELi eelarvevahendid ning suurenevad rahavajadused ja kulukohustused on praegu üksteisest lahus, tekitab see eelarves pingeid ja lünki, mida on raske täita ilma mõnesid teisi ELi prioriteete ohverdamata.
The existing disconnection between the resources of the EU budget and emerging financial needs and commitments creates budgetary tensions and gaps that hard to fill without jeopardizing some other EU priorities.
Nii on hiljuti juhtunud näiteks GMESi, kolme uue rahandusasutuse, banaanidega kaasnevate meetmete ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi puhul.
This has recently been the case for GMES, the three new financial authorities, Bananas accompanying measures, the Globalisation Fund, only to name a few.
Sellega seoses ei jää raportööril muud üle, kui võtta selle summa puhul arvesse väga pingelist eelarveseisundit, mis iseloomustab nii 2010. aasta eelarvet kui ka praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku raames koostatud tulevasi eelarveid.
In this context, your Rapporteur cannot help considering such an amount in view of the very tense budgetary situation, for Budget 2010 and following budgets in the current MFF.
Praeguses etapis peaks komisjon raportööri arvates arutama järgmisi teoreetilisi küsimusi: 1) võimalikud alternatiivid liikmesriikidele tagastamisele, 2) automaatne, st ilma poliitilise aruteluta toimuv tagastamine, 3) kogu ülejäägi summa, mis on vaja tagasi maksta.
At this stage, the theoretical questions of 1) possible alternatives to such a transfer to Member States, 2) the latter's automatic character, without political debate, 3) the need for the entire amount of the surplus to be paid back should, in your Rapporteur's view, be considered by the Committee.
Raportöör sooviks rõhutada ka seda, et tänu aasta lõpus maksete summa korrigeerimiseks vastuvõetud paranduseelarvetele kannavad liikmesriigid ELi eelarvesse niigi väiksemaid osamakseid kui vastavaks eelarveaastaks esialgu ette nähtud.
Your Rapporteur would also like to stress that, thanks to the year-end amending budgets adjusting the level of payments, Member States already pay less than their initial foreseen contribution to the EU budget for any given year.
Liikmesriikide seisukohast ei suurendaks ülejäägi võimalik taaskasutus nende kulusid, vaid pigem vähendaks ettenägematut tulu.
From a Member States' point of view, the possible reuse of this surplus would not increase their expenditure but rather decrease unexpected revenues.
Raportöör soovib juhtida eelarvekomisjoni liikmete tähelepanu võimalikele seaduspiirangutele, mis kohalduvad Euroopa Parlamendi tegevusele nii paranduseelarve võimalike muudatuste osas kui ka paranduseelarve vastuvõtmise tähtaegade osas, samuti kasutamata vahendite võimaliku ümberjaotamise osas, kuna vahendite külmutamine ei tuleks majandus- ja sotsiaalkriisi ajal kõne alla.
Finally, your Rapporteur wishes to draw BUDG members' attention to the possible legal limitations that apply to EP's action in this respect, both concerning any possible amendments to this amending budget and the deadlines for adopting it, as well as the possible reallocation of these unspent funds, bearing in mind that freezing them would not be acceptable in times of economic and social crises.
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega liikmesriikidel lubatakse ühineda 22. novembril 1928 Pariisis allakirjutatud ning 10. mai 1948. aasta, 16. novembri 1966. aasta ja 30. novembri 1972. aasta protokollidega ning 24. juuni 1982. aasta ja 31. mai 1988. aasta muudatustega täiendatud rahvusvaheliste näituste konventsiooniga
on the draft Council decision authorising Member States to accede to the Convention relating to international exhibitions signed at Paris on 22 November 1928 and supplemented by the Protocols of 10 May 1948, 16 November 1966, 30 November 1972 and the Amendment of 24 June 1982 and the Amendment of 31 May 1988
Raportöör: George Cutaş
Rapporteur: George Cutaş
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega liikmesriikidel lubatakse ühineda 22. novembril 1928 Pariisis allakirjutatud ning 10. mai 1948. aasta, 16. novembri 1966. aasta ja 30. novembri 1972. aasta protokollidega ning 24. juuni 1982. aasta ja 31. mai 1988. aasta muudatustega täiendatud rahvusvaheliste näituste konventsiooniga
on the draft Council decision authorising Member States to accede to the Convention relating to international exhibitions signed at Paris on 22 November 1928 and supplemented by the Protocols of 10 May 1948, 16 November 1966, 30 November 1972 and the Amendment of 24 June 1982 and the Amendment of 31 May 1988
– võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud (08100/2010);
– having regard to the draft Council decision (08100/2010),
– võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 punktile a ( C7-0105/2010 );
– having regard to the request for consent submitted by the Council pursuant to Article 207(4) , first subparagraph, and Article 218(6)(a) of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0105/2010 ),
– võttes arvesse kodukorra artikleid 81 ja 90;
– having regard to Rules 81 and 90 of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ( A7‑0201/2010 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on International Trade ( A7‑0201/2010 ),
Pariisi rahvusvaheliste näituste konventsiooni ülesanne on reguleerida oma vastutusalasse kuuluvate rahvusvaheliste näituste sagedust, kvaliteeti ja korda.
The function of the Paris Convention on international exhibitions is to regulate the frequency, quality and procedures of international exhibitions falling within its remit.
Pariisi konventsiooni kohaselt on rahvusvaheliste näituste peamine eesmärk tutvustada inimtegevuse eri valdkondades saavutatud edu ja harida rahvast.
The main purpose of international exhibitions, as stated in the Paris Convention, is to facilitate the display of innovation and contribute to the education of the public.
Seetõttu kohaldatakse Pariisi konventsiooni kõikide rahvusvaheliste näituste suhtes, mis kestavad vähemalt kolm nädalat, kuid mitte kauem kui kuus kuud.
The Paris Convention therefore applies to all international exhibitions that last at least three weeks and not more than three months, except for fine Arts exhibitions and exhibitions of an essentially commercial nature.
Kuna see reguleerib Euroopa Liidu tollialaste õigusaktide reguleerimisalasse jäävaid valdkondi, on kõnealuse konventsiooniga ühineda soovival riigil selleks vaja liidu luba.
As it regulates aspects falling within the European Union customs legislation, a Member State wishing to accede to that Convention therefore requires a Union authorisation.
Pariisi konventsiooni artiklis 16 ja lisas, mis käsitleb tollieeskirju rahvusvahelistel näitustel osalejate kaupade impordi kohta, on nõutud, et näitusi korraldavad riigid lubaksid rahvusvahelistel näitustel osalejatel ajutiselt importida esemeid.
Article 16 and the Annex on "Customs Regulations for the importation of articles by the participants in international exhibitions" of the Paris Convention require countries organising exhibitions to allow for temporary admission of objects by the participants in international exhibitions.
Ajutine import on selline ajutine tollivaba import reekspordi kohustusega, mille suhtes ei kohaldata tollikeeldusid ega piiranguid.
“Temporary admission” means temporary importation free of import duties, and free of import prohibitions and restrictions, subject to re-exportation.
Ajutise impordi loa andmine on reguleeritud ühenduse tolliseadustiku artiklitega 137–144.
Granting temporary admission is regulated in Articles 137 to 144 of the Community Customs Code.
Euroopa Liidu tollialastes õigusaktides sätestatud ajutise impordi kord on täielikus kooskõlas Pariisi konventsiooniga.
The regime of temporary admission as set out in the European Union customs legislation is fully compatible with the Paris Convention.
Euroopa Liidu tollialased õigusaktid on osa Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 207 sätestatud ühisest kaubanduspoliitikast.
The European Union customs legislation is part of the Common Commercial Policy set out in Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Artikli 207 kohaselt on riiklikud meetmed, sh rahvusvaheliste kokkulepete sõlmimine, lubatud ainult siis, kui liit on selleks konkreetselt loa andnud.
Article 207 renders national measures, including the conclusion of international agreements, permissible only if they are specifically authorized by the Union.
Euroopa Liit ise ei saa Pariisi konventsiooniga ühineda, kuna seda saavad teha üksnes suveräänsed riigid.
The European Union itself cannot accede to the Paris Convention, as only sovereign States can be parties thereto.
Nõukogu otsuse eesmärk on võimaldada liikmesriikidel, kes senini ei ole Pariisi konventsiooniga ühinenud, seda teha, võttes arvesse Euroopa Liidule Lissaboni lepinguga antud ainupädevust.
The purpose of the Council decision is thus to enable the interested Member States, who have not yet acceded to the Paris Convention, to do so while respecting the exclusive competences of the European Union granted by the Lisbon Treaty.
Raportöör on seetõttu seisukohal, et Euroopa Parlament peaks andma nõusoleku ettepanekule võtta vastu nõukogu otsus, millega liikmesriikidel lubatakse ühineda Pariisi konventsiooniga.
Your rapporteur therefore considers that the European Parliament should give its consent to the proposal for a Council decision authorising the Member States to accede to the Paris Convention.
Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia ja makropiirkondade osa tulevases ühtekuuluvuspoliitikas
on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
Raportöör: Wojciech Michał Olejniczak
Rapporteur: Wojciech Michał Olejniczak
väliskomisjonI ARVAMUS.............................................................................................14
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................14
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS.........18
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 18
Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia ja makropiirkondade osa kohta tulevases ühtekuuluvuspoliitikas
on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi Läänemere piirkonna strateegiat ( KOM(2009)0248 ), ning strateegiaga kaasnevat soovituslikku tegevuskava;
- having regard to the communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy in the Baltic Sea Region ( COM(2009)0248 ) and the indicative action plan accompanying the Strategy,
– võttes arvesse nõukogus 26. oktoobril 2009 vastu võetud järeldusi Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia kohta;
- having regard to the Council Conclusions on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region adopted on 26 October 2009,
– võttes arvesse oma 8. juuli 2008. aasta resolutsiooni Läänemerre kavandatud Venemaad ja Saksamaad ühendava gaasijuhtme keskkonnamõju kohta
- having regard to its resolution of 8 July 2008 on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany
ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 3. ;
OJ C 294E, 3.12.2009, p.3.. ,
– võttes arvesse oma 16. novembri 2006. aasta resolutsiooni Põhjamõõtme Läänemere piirkonna strateegia kohta
- having regard to its resolution of 16 November 2006 on a Baltic Sea Strategy for the Northern Dimension
ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 330. ;
OJ C 314E, 21.12.2006, p.330.. ,
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni teatise kohta, mis käsitleb ELi Läänemere piirkonna strateegiat (ECO/261), ja arvamust teemal „Makropiirkondlik koostöö – Läänemere strateegia laiendamine Euroopa teistele makropiirkondadele” (ECO/251);
- having regard to the opinions of the European Economic and Social Committee on the communication from the Commission concerning the European Union Strategy for the Baltic Sea Region (ECO/261) and on ‘Macro-regional cooperation – Rolling out the Baltic Sea Strategy to other macro-regions in Europe’ (ECO/251),
– võttes arvesse Regioonide Komitee 21. ja 22. aprilli 2009. aasta arvamust teemal „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll uues Läänemere strateegias”;
- having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘The role of local and regional authorities within the new Baltic Sea Strategy’ of 21-22 April 2009,
– võttes arvesse Regioonide Komitee omaalgatuslikku arvamust pealkirjaga „Regioonide Komitee valge raamat mitmetasandilise valitsemise kohta” (CdR 89/2009 (lõplik));
- having regard to the Committee of the Regions’ own-initiative opinion ‘The Committee of the Regions’ White Paper on Multilevel Governance’ (CdR 89/2009 fin),
– võttes arvesse kodukorra artiklit 48;
- having regard to Rule 48 of the Rules of Procedure,
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi ( A7-0202/2010 ),
- having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Transport and Tourism ( A7‑0202/2010 ),
A. arvestades, et pärast Euroopa Liidu laienemist 2004. aastal on Läänemerest saanud liidu sisemeri, mis on samal ajal nii riike ühendav tegur kui ka konkreetne ülesanne, ning et selle piirkonna riigid on suurel määral üksteisest sõltuvad ning nende ees on samalaadsed probleemid;
A. whereas, since the enlargement of the European Union in 2004, the Baltic Sea has become the EU’s internal sea, which unites countries but also presents its own challenge, and whereas the countries of the Baltic Sea Region demonstrate interdependence and share the same problems,
B. arvestades, et Läänemere piirkonna strateegia on katseprojekt tulevaste makropiirkondadega seotud strateegiate jaoks, ning et selle strateegia edukuse korral võib seda kasutada mudelina tulevaste strateegiate rakendamiseks;
B. whereas, the Strategy for the Baltic Sea Region is a pilot for future macro-regional strategies, and the Strategy’s success can be a model for the way in which future strategies can be implemented,
C. arvestades, et mõte luua funktsionaalsed piirkonnad, millel on ühised arengueesmärgid või -probleemid, võib aidata suurendada Euroopa Liidu regionaalpoliitika tulemuslikkust;
C. whereas the idea of creating functional regions, focused around joint objectives and development problems, can lead to an increase in the effectiveness of EU regional policy,
D. arvestades, et regionaalpoliitika tõhususe suurendamiseks, eelkõige pidades silmas selle 2013. aasta järgset reformi, tuleb toetada ja edendada ühtse lähenemisviisi põhimõtet ning arendada makropiirkondadega seotud strateegiaid, mida saab kohaldada kogu Euroopa Liidus, aga arvestades, et nende rakendamine ei tohi tuua kaasa ühtekuuluvuspoliitika taasnatsionaliseerimist;
D. whereas in order to increase the effectiveness of regional policy, in particular in terms of its post-2013 reform, the idea of an integrated approach should be supported and developed, together with the creation of strategies for macro-regions that are strategies for the whole of the European Union, the implementation of which must not, however, lead to the renationalisation of cohesion policy,
1. väljendab heameelt selle üle, et komisjon on vastu võtnud Läänemere strateegia ja nõukogu toetab seda, mida Euroopa Parlament on alates 2006. aastast soovinud;
Welcomes the approval of the European Commission and the support of the Council for the Strategy for the Baltic Sea Region, which Parliament has been calling for since 2006;
5. on veendunud, et integreeritud lähenemisviisil põhineva uue koostööraamistiku loomine strateegia osana sillutab teed ratsionaalsemaks ja tõhusamaks selliste vahendite kasutamiseks, mille eesmärk on rahastada keskkonnakaitset ja arengut Läänemere piirkonnas nii ühenduse fondidest ja riikide eelarvetest kui ka eri finantsasutuste poolt;
Believes that the establishment as part of the Strategy of a new framework for cooperation based on an integrated approach opens up the possibility for more rational and effective use of the financial resources available for environmental protection and the development of the Baltic Sea Region both from EU and national funds and from various financial institutions;
7. rõhutab, et siseturu tugevdamisega seotud Euroopa Liidu varasemate õigusaktide, näiteks teenuste direktiivi kohene ja järjepidev rakendamine on vajalik, et tõsta Läänemere piirkonna atraktiivsust majanduspiirkonnana;
Emphasises that the prompt and consistent implementation of existing EU legal acts designed to strengthen the internal market, such as the Services Directive, is necessary to increase the attractiveness of the Baltic Sea Region as an economic area;
9. võtab teadmiseks ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tugeva mõju kõigile piirkonna riikidele ja eriti Balti riikidele; palub kõiki sidusrühmi, et nad kriisi tõttu ei vähendaks oma ELi Läänemere strateegia osas võetud kohustusi;
Notes the deep impact the global financial and economic crisis has had on all countries in the region, in particular the Baltic States; calls on all stakeholders not to weaken their commitment to the EU Baltic Sea Strategy because of the crisis;
12. ergutab välja töötama tulevase struktuurifondide üldmääruse erisätteid, mis lähtuvad territoriaalse koostöö eesmärgist, on selged, võtavad arvesse erinevat halduskultuuri ja ei tekita abisaajatele uut halduskoormust, et tugevdada riikide ja piirkondade vahelist koostööd ning edasiste tegevusstrateegiate väljatöötamist, mis võivad tugevdada piirkonna ligitõmbavust Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil ning võivad hiljem luua Euroopa piiriülese koostöö mudeli;
Encourages the development of specific provisions with the forthcoming general regulation on Structural Funds on the basis of territorial cooperation provisions that are clear, and take into account the different administrative culture and do not impose extra administrative burdens on the beneficiaries, in order to strengthen the cooperation between countries and regions, and the development of further joint action strategies which may enhance the region’s attractiveness at the European and international levels and may subsequently constitute a model for cross-border cooperation;
15. rõhutab, kui oluline on jätkuvalt toetada kultuuri, hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni arengut, ning julgustab liikmesriike tegema iseäranis viimases valdkonnas rohkem koostööd; tunnistab, et koostöö hariduse valdkonnas võib olla vägagi kasulik, aga vastav pädevus peaks edaspidi jääma liikmesriikidele; soovitab tugevdada strateegilist lähenemist ja makropiirkondade pikaajalist planeerimist;
Emphasises the importance of promoting the development of culture, education and research and innovation as well as encouraging the Member States to enter into close cooperation particularly in the last-named area; recognises that in the area of education cooperation can certainly be highly beneficial, but that competence should remain with the Member States; recommends the strengthening of the strategic approach and long-term planning in respect of macro-regions;
17. rõhutab asjaolu, et uut makropiirkondlikku koostööraamistikku iseloomustab tugev ülalt-alla lähenemine, mille arendamisel on liikmesriikidel otsustav roll ja see loob koostöömudeli raames uue juhtimistasandi; uue koostöömudeli raames tuleb tagada, et ääremaade loomulikud puudused muudetakse eelisteks ja võimalusteks ning nende piirkondade arengut stimuleeritakse;
Stresses the fact that the new ‘macro-regional‘ framework of cooperation has a strong ‘top-down‘ approach, with the Member States having a decisive role in its development, and creates a new level of governance; in the framework of this new model of cooperation it has to be ensured that the natural handicaps of the peripheral regions are converted into assets and opportunities, and that the development of these regions is stimulated’;
22. kutsub Euroopa Komisjoni üles, arvestades vajadust koostada Läänemere strateegia rakendamise vahehinnang, töötama hoolikalt välja kindlad vahendid ja kriteeriumid projektide hindamiseks võrdlemist võimaldavate näitajate põhjal;
Calls on the European Commission, in the context of the need to carry out an interim analysis of the implementation of the Strategy for the Baltic Sea Region, to prepare concrete instruments and criteria for evaluating projects based on indicators that allow comparisons to be made;
25. usub, et ulatuslike strateegiate, näiteks makropiirkondlike strateegiate arendamine peaks panustama kohaliku ja piirkondliku tasandi rolli parandamisse ELi poliitika üldisemal rakendamisel;
Believes that the development of large-scale strategies, such as macro- regional strategies, should contribute to enhancing the role of the local and regional level in the implementation of EU policy more generally;
28. palub komisjonil tagada tõhus koostöö ja kooskõlastamine HELCOMi ning Läänemere piirkonna liikmesriikidega, et kindlustada HELCOMi 2007. aasta Läänemere tegevuskava rakendamise ning ülalnimetatud ELi strateegia ja tegevuskava puhul ülesannete ja vastutuse selge piiritlemine ning tagada sellega piirkonnale tõhus üldstrateegia;
Calls on the Commission to ensure effective cooperation and coordination with HELCOM and the Member States of the Baltic Sea Region, in order to secure a clear delineation of tasks and responsibilities as regards the implementation of the 2007 HELCOM Baltic Sea Action Plan and the above-mentioned EU Strategy and Action Plan, and thus to ensure an effective overall strategy for the Region;
30. arvab, et Venemaaga sõlmitavas uues partnerlus- ja koostöölepingus tuleks võtta arvesse Läänemere piirkonna koostööd; tervitab komisjoni ja piirkonnas asuvate liikmesriikide püüdeid teha Venemaaga koostööd arvukates valdkondades, näiteks transpordiühendused, turism, piirülesed terviseohud, keskkonnakaitse ja kliimamuutusega kohanemine, keskkond, tolli- ja piirkontroll ning eelkõige energeetikaküsimused; usub, et selleks loovad hea raamistiku ELi ja Venemaa ühisruumid ning kutsub Venemaad üles kandma sellises koostöös võrdväärset osa;
Believes that the new Partnership and Cooperation Agreement with Russia should take account of the cooperation in the Baltic Sea Area; welcomes the efforts by the Commission and the Member States in the region to cooperate with Russia on a vast number of areas, such as transport connections, tourism, cross-border health threats, environmental protection and adaptation to climate change, the environment, customs and border controls and, in particular, energy issues; believes that the EU-Russia common spaces will provide a valuable framework in this regard, and calls on Russia to play an equal part in such cooperation;