natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Parlamendi põllumajanduskomisjonis toimunud arutelud ja raportööri korraldatud konverents piirkondade esindajate, põllumajandusliku toidutööstuse esindajate ning liikmesriikide ja ühenduse tasandi institutsioonide esindajatega on toonud kaasa mitmed meetmete ettepanekud Euroopa Liidu toidukvaliteedi poliitika parandamiseks.
Following the debates in Parliament's Committee on Agriculture and Rural Development and the conference organised by your rapporteur together with representatives of the regions, agricultural and food producers and the national and European institutions, a series of measures have been introduced for boosting food quality policy in the EU.
Raportöör soovib, et nimetatud meetmed oleksid lisatud ka õigusakti ettepanekutesse, mille komisjon selles valdkonnas rohelise raamatu põhjal algatatud laiaulatusliku avaliku arutelu tulemusel teeb.
Your rapporteur believes that the Commission's future legislative proposals in this area should incorporate these aspects, as proposals arising from the wide-ranging consultation process launched by the Green Paper.
Kõigepealt käsitles raportöör tootmisnõuete ja turustusstandarditega seotud probleeme.
In the first place, your rapporteur has examined the question of production requirements and marketing standards .
Paljude põllumajandustoodete ja teatavate lõppsaaduste puhul on Euroopa Liidu turustusstandardites antud toote määratlus, sätestatud miinimumkriteeriumid, määratud tootekategooriad ning kehtestatud märgistuskohustused tarbijate teavitamiseks.
The EU's marketing standards provide, for a significant number of agricultural products and for certain finished food products, product definitions, minimum norms, product categories and labelling requirements for purposes of consumer information.
Nende eesmärk on aidata põllumajandustootjatel tuua turule kvaliteetseid tooteid, mis vastavad tarbijate ootustele ja lihtsustavad eri kvaliteeditasemega toodete hinnavõrdlust.
The objectives should be to assist farmers in delivering quality products that meet consumers' expectations, to avoid consumer disappointment, and to facilitate price comparison over a range of product quality.
Raportöör soovib muuta Euroopa põhistandardisüsteemi lihtsamaks ja vähendada Euroopa Liidu põllumajandusettevõtjate suhtes kehtivaid ettekirjutusi.
Your rapporteur favours reducing the complexity of the European system of basic standards and the number of requirements that European farmers have to meet.
Raportöör pooldab lihtsustamist ja selliste eeskirjade kehtestamist, mis tagavad Euroopas piisava toiduohutuse taseme.
She advocates simplification and the adoption of rules that will sufficiently guarantee food safety in the EU.
Ka pakub raportöör välja vahendeid standardite väljatöötamise protsessi hõlbustamiseks – seda võib teha komisjonis läbiviidavate menetluste lühendamise, komisjoni sellealase vastutuse ülekandmise teel muudele organistele või ka muudest rahvusvahelistest standarditest eeskuju võtmise teel.
In addition, she proposes means of simplifying the process of establishing standards: shorter procedures in the Commission, transfer of responsibilities to other bodies, and reference to international standards.
Lihtsustamise juures tuleb võtta arvesse halduskoormust, mis rõhub avalik-õiguslikku sektorit ja muid osalisi.
She believes that any simplification must take account of the administrative tasks proper to the public authorities and the interested parties.
Muu hulgas võivad turustusstandardid muutuda turu- ja tehnoloogiavajaduste tõttu osaliselt aegunuks ning vajada kohandamist ning ajakohastamist.
Given changing market trends and technological advances, marketing standards may become partially obsolete and may have to be updated.
Teiseks pooldab raportöör tooraine tootmise asukohale kohustuslikus korras viitamist kas märgistusena „toodetud Euroopa Liidus” või „toodetud väljaspool Euroopa Liitu”.
Secondly, your rapporteur believes it should be made mandatory to indicate the place of origin of primary products, on the basis of the labels 'made in the EU' or 'non-EU'.
Kaasatud komisjoni raportöör soovib laiendada süsteemi ka töödeldud toiduainetele, et võtta arvesse põhikoostisainete ja tooraine päritolu ning et oleks võimalik luua seos päritolukoha ja toote kõige hilisema töötlemise koha vahel.
This system should be extended to processed food products, which should indicate the origins of the main ingredients and raw materials used, thus linking place of origin and place of final processing.
Euroopa tarbijad ei saa toiduahela kohta ammendavat teavet, eelkõige seoses toote ja tooraine päritoluga ning lõpptoote valmistamise kohaga.
Consumers in the EU are not given enough information on the food chain, and this applies in particular to the origins of products and raw materials and to the place of processing of the final product.
Just seepärast peab päritolu märkimise nõue käima käsikäes kodanike teavitamise kampaaniaga, mis viiakse ellu Euroopa Liidu toetusel.
The measures on indication of origin must therefore be accompanied by public information campaigns with EU backing.
Liit võiks märgistussüsteemi puhul võtta näiteks eeskuju Austraalia süsteemist : selles süsteemis tuuakse välja toote eri valmistusetapid näiteks kujul „toodetud […]”, juhul kui toit on valmistatud Austraaliast pärit või kohapeal valmistatud koostisosadest, või „valmistatud […]”, juhul kui toitu on Austraalias põhjalikult töödeldud, lisaks on veel olemas märgistus „valmistatud […] riigi kohalikest või imporditud koostisosadest”.
It is therefore proposed to adopt a version of the Australian model of labelling of the country of origin, defining various different levels such as: 'produced in' (for food products produced locally with local ingredients), 'made in' (for food products which have undergone substantial processing locally), or 'made in country X using local or imported ingredients'.
Ka Euroopa Liidu muud olulised kaubanduspartnerid, nagu Ameerika Ühendriigid või Uus-Meremaa, kasutavad sarnaseid tootemärgistussüsteeme.
Similar labelling systems are used by other major trading partners of the EU, such as the US and New Zealand.
Raportöör on samuti seisukohal, et valdkonna tavapärase õigusloomemenetlusena tuleks julgustada kaasreguleerimismenetlust.
She further considers that joint regulation should be promoted as the standard means of adopting EU legislation in the field.
Tuletades meelde parlamendi varasemaid resolutsioone, soovib kaasatud komisjoni raportöör üksikasjaliku analüüsi teostamist Euroopa kvaliteettoodete märgistamisvõimaluste kohta, lähtudes olemasolevatest märgistest.
In line with Parliament's previous resolutions on the subject, your rapporteur favours detailed consideration of the option of a European quality product label , on the basis of the existing models.
Seepärast palub raportöör komisjonil teha uuringuid ja ettepanekuid Euroopa Liidu kvaliteedimärgise kasutamiseks lisaks olemasolevatele riiklikele ja piirkondlikele märgistele.
The Commission is accordingly called on to examine and propose the launching of a European quality mark to complement the existing national and regional marks.
Nimetatud märgis peaks põhimõtteliselt tagama kõikide turuosaliste võrdse kohtlemise kogu tootmis- ja turustusahela vältel, samuti keskkonnakaitse.
It is also important to stress that such a label should also guarantee fair treatment for all market players at all stages of the production and distribution chain, in an environment-friendly context.
Kaasatud komisjoni raportöör on seisukohal, et Euroopa kvaliteedimärgise võiks töötada välja riikide märgistuste eeskujul ja see võiks täiendada liikmesriikides juba kasutusel olevaid vahendeid, et vältida lahknevusi Euroopa ja riikide tasandil.
With regard to the national quality marks already existing in Europe, your rapporteur believes that there should be the possibility of applying for the European mark as well: it would supplement the instruments already known in the Member States in such a way that no incompatibilities arose.
Mis puutub geograafiliste tähiste rahvusvahelisse kaitsesse , siis on raportöör seisukohal, et see peaks olema tagatud rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste raames ning palub komisjonil lisada vastav punkt Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimiste päevakorda, et saavutada Euroopa Liidu geograafiliste tähiste tunnustamine kõikide rahvusvaheliste partnerite poolt.
With regard to the international dimension of the protection of geographical indicators, your rapporteur believes that this should be examined in the context of the international trade negotiations, and calls on the Commission to ensure that the subject is included on the agenda of the WTO talks and is recognised as such by all international partners.
Selleks tuleb nimetatud mehhanismidega seotud teavitus- ja reklaamitööd teha nii siseturul kui ka kolmandates riikides intensiivsemalt, kasutades selleks Euroopa rahalist abi.
She therefore advocates further action to disseminate information on these systems and popularise them, with Community financial support, both within the single European market and in third countries.
Seepärast toetab raportöör algatust asutada Euroopa Liidu tootekvaliteedi amet, mis teeb tihedat koostööd Euroopa Toiduohutusametiga ning toiduainete kvaliteedi tagamise eest vastutavate komisjoni talitustega.
It is also important to support the proposal for a European Office for Product Quality, which would work closely with the European Food Safety Authority and the Commission's units responsible for food quality.
Seoses mahepõllumajandusega tervitab raportöör traditsiooniliste ja ökoloogiliste toodete ametite, olgu avalik- või eraõiguslike, rajamist liikmesriikide tasandil.
On the subject of organic farming, your rapporteur welcomes the creation at Member State level of offices for traditional and organic products, and encourages the spread of such bodies, whether public or private.
Üldiselt on raportöör arvamusel, et edendada tuleb kvaliteedisüsteeme , mis on Euroopa tarbijatele liikmesriikide süsteemidest juba tuttavad ning et kõiki süsteeme ei tohiks ühtlustada või ühe süsteemi alla koondada.
Your rapporteur believes that, in general, those quality systems in the Member States which already enjoy widespread recognition among European consumers should continue, and that there is no need to standardise the systems or to merge all quality systems into a single structure.
Selleks et ühenduse minimaalsed kvaliteedistandardid toimiksid, tuleb neid hinnata ja tunnustada liidu tasandil.
To ensure that there are minimum common European standards for quality certification, there needs to be evaluation at European level and acceptance of the standards.
Seepärast oleks tarvis rajada komisjonis talitus nimetatud süsteemide kasutamise sertifitseerimiseks ja lubamiseks ühenduse tasandil ning selleks, et tagada süsteemide ühtne ja tõhus järelevalve nii ühenduse kui liikmesriikide tasandil.
At Commission level, there needs to be an authority responsible for certifying and authorising the use of such systems on a European scale and ensuring that there are uniform and effective controls at both national and Community level.
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS (*)
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*)
toiduainete kvaliteedi tagamise kohta − normide harmoneerimine või vastastikune tunnustamine
on ensuring food quality - Harmonisation or mutual recognition of standards
1. rõhutab, et toidukvaliteedisüsteemid peaksid tarbijatele andma teavet ja tagama koostisainete kohaliku päritolu ja tootmistehnoloogia autentsuse; on seepärast seisukohal, et selliseid kavasid tuleb teostada ja rakendada tugevdatud kontrolli ja jälgimissüsteemidega;
1. underlines that food quality systems should provide information and offer a guarantee for consumers of the authenticity of local ingredients and production techniques; considers therefore that such schemes need to be implemented and operated with reinforced controls and traceability systems;
2. on seisukohal, et toiduainete peamise koostisosa või peamiste koostisosade päritolukohaga märgistamine on soovitatav, kui peamine koostisosa ei pärine kaitstud geograafilise tähisega või kaitstud päritolunimetusega piirkonnast; on seisukohal, et peamise koostisosana tuleks tõlgendada toiduainest rohkem kui 50 % moodustavat koostisosa; lisaks rõhutab, et selliseid märgistamissüsteeme tuleks kasutada vabatahtlikkuse alusel;
2. considers that labelling the main ingredient(s) of food products with the place of origin is desirable if the main ingredient does not come from a "Protected Geographical Indication" (PGI) or "Protected Designation of Origin" (PDO) area; considers that the main ingredient should be interpreted as the ingredient that constitutes more than 50 % of the food product; stresses furthermore that such labelling schemes should be used on a voluntary basis;
3. nõuab edasist turustamisstandardite lihtsustamist kohaldatavate põhikriteeriumite selgitamise kaudu; eksitava kasutamise vältimiseks nõuab kindlaksmääratud mõistete, nt „vähese suhkrusisaldusega“, „madala süsivesikute sisaldusega”, „dieettoit“ ja „looduslik” kasutamist käsitlevate ELi suuniste välja töötamist;
3. calls for further simplification of marketing standards by clarifying the main criteria to be applied; calls for the development of EU guidelines on the use of general reserved terms, such as “low in sugar”, "low carbon", “dietary” and "natural", in order to avoid misleading practices;
4. rõhutab vajadust edendada mahetooteid ja -põllundust kui kõrgekvaliteedilise toidu allikaid ning keskkonna- ja loomade heaolu kaitse soodustajaid; nõuab sertifitseerimissüsteemi lihtsustamist, et arendada edasi mahepõllundusetoodete turgu, ja kohustusliku ELi logo viivituseta kasutuselevõtmist, mis tõstaks tarbijate teadlikkust ja mahepõllundustoodete äratundmist;
4. stresses the need to promote organic products and farming as a source of high-quality food and a catalyst for environmental and animal welfare protection; calls for a simplification of the certification system so as to further develop the market for organic products and the introduction, without further delay, of a compulsory EU logo as a means to further increase consumer knowledge and recognition of organic products;
5. tunnistab, et tarbijatel on üha kasvavad nõudmised toidu ja toiduainete kvaliteedi suhtes, mitte ainult ohutuse, vaid ka eetiliste kaalutluste tõttu, nagu näiteks keskkonnasäästlikkus, loomade heaolu kaitse ja geneetiliselt muundatud organismide (GMO) tehnoloogia; kutsub komisjoni üles esitama kriteeriumeid kvaliteedialgatustele, nagu vabatahtlikud „GMO-vaba” märgistussüsteemid, mis tagavad tarbijatele selge valikuvõimaluse.
5. recognises that consumers have ever growing demands concerning the quality of food and food products, not only in terms of safety, but also in terms of ethical concerns, such as environmental sustainability, animal welfare protection and genetically modified organisms (GMO) technologies; calls on the Commission to provide criteria for quality initiatives such as voluntary GMO-free labelling schemes which will provide consumers with a clear choice.
Elektromagnetväljadega seostatavad terviseprobleemid
on health concerns associated with electromagnetic fields
elektromagnetväljadega seostatavate terviseprobleemide kohta
on health concerns associated with electromagnetic fields
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 137, 152 ja 174, mille eesmärk on tagada inimeste tervise, keskkonna ning töötajate tervise ja tööohutuse kõrgetasemeline kaitse;
– having regard to Articles 137, 152, and 174 of the EC Treaty, seeking to promote a high level of human health, environmental protection and workers' health and safety protection,
– võttes arvesse nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovitust 1999/519/EÜ (üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega
– having regard to Council Recommendation 1999/519/EC of 12 July 1999 on the limitation of exposure of the general public to electromagnetic fields
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega
– having regard to Directive 2004/40/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on the minimum health and safety requirements regarding exposure of workers to the risks arising from physical agents (electromagnetic fields)
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta
– having regard to Directive 1999/5/EC of the European Parliament and of the Council of 9 March 1999 on radio equipment and telecommunications terminal equipment and the mutual recognition of their conformity
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/95/EÜ teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
– having regard to Directive 2006/95/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on the harmonisation of the laws of Member States relating to electrical equipment designed for use within certain voltage limits
– võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni vahekokkuvõtte kohta Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast aastateks 2004–2010
– having regard to its resolution of 4 September 2008 on the mid-term review of the European Environment and Health Action Plan 2004-2010
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0410 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0410 . ,
– võttes arvesse oma 10. märtsi 1999. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz)
– having regard to its resolution of 10 March 1999 on the proposal for a Council Recommendation on the limitation of exposure of the general public to electromagnetic fields 0 Hz – 300 GHz
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ( A6‑0089/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0089/2009 ),
A. arvestades, et elektromagnetväljad (EMVd) on looduses olemas ja neid on seega alati Maa peal esinenud; arvestades samas, et viimaste aastakümnete jooksul on keskkonna kokkupuude inimese valmistatud EMV allikatega regulaarselt suurenenud, tingituna nõudlusest elektrienergia järele, järjest keerukamatest traadita tehnoloogiatest ja ühiskondlikus korralduses toimunud muutustest, arvestades, et selle tulemusena puutub praegu iga elanik nii kodus kui ka tööl kokku eri sagedustega elektri- ja magnetväljade keeruka kooslusega;
A. whereas electromagnetic fields (EMFs) exist in nature and have consequently always been present on earth; whereas, however, in recent decades, environmental exposure to man-made sources of EMFs has risen constantly, driven by demand for electricity, increasingly more specialised wireless technologies, and changes in the organisation of society; whereas the end effect is that every individual is now being exposed to a complex mixture of electric and magnetic fields of different frequencies, both at home and at work,
B. arvestades, et traadita seadmed (mobiiltelefon, WiFi, max-Bluetooth, DECT-lauatelefon) kiirgavad elektromagnetvälja, mis võib avaldada kahjulikku mõju inimeste tervisele;
B. whereas wireless technology (mobile phones, Wi-Fi/WiMAX, Bluetooth, DECT landline telephones) emits EMFs that may have adverse effects on human health,
C. arvestades, et enamik Euroopa kodanikke, nende seas eelkõige 10–20 aastased noored, kasutab mobiiltelefoni, mis on kasulik, praktiline ja moodne ese, ja arvestades, et samas valitseb endiselt ebakindlus selle võimalike terviseohtude suhtes, eelkõige noorte puhul, kelle aju alles areneb;
C. whereas most European citizens, especially young people aged from 10 to 20, use a mobile phone, an object serving a practical purpose and as a fashion accessory, and whereas there are continuing uncertainties about the possible health risks, particularly to young people whose brains are still developing,
D. arvestades, et elektromagnetväljadest tekkida võivate terviseohtudega seotud lahkarvamused teadusringkondades laienesid alates 12. juulist 1999, pärast soovitusega 1999/519/EÜ seatud piirmäärasid üldsuse kokkupuutele elektromagnetväljadega (0 Hz – 300 Hz);
D. whereas the dispute within the scientific community regarding the potential health risks arising from EMFs has intensified since 12 July 1999, when exposure limits for fields in the 0 Hz to 300 GHz range were laid down in Recommendation 1999/519/EC,
E. arvestades, et teadusringkondade ametlike järelduste puudumine ei ole takistanud teatavaid riikide ja piirkondlikke valitsusi vähemalt üheksas Euroopa Liidu liikmesriigis, aga ka Hiinas, Šveitsis ja Venemaal, kehtestamast kokkupuutele nö ennetuslikke piirmäärasid, mis on seega madalamad kui komisjoni ning selle sõltumatu teaduskomitee, tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (SCENIHR) soovitatavad piirmäärad
E. whereas the fact that the scientific community has reached no definite conclusions has not prevented some national or regional governments, in China, Switzerland, and Russia, as well as in at least nine EU Member States, from setting what are termed ‘preventive’ exposure limits, that is to say, lower than those advocated by the Commission and its independent scientific committee, the Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks (SCENIHR)
21. märtsi 2007. aasta arvamus, mis võeti vastu 16. täiskogu istungil. ;
Opinion of 21 March 2007 adopted at the 16 th plenary meeting. ,
F. arvestades, et meetmed üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega peaksid olema tasakaalus võrreldes elukvaliteedi paranemisega ohutuse ja turvalisuse seisukohast, mida võimaldavad elektromagnetvälju kiirgavad seadmed;
F. whereas actions to limit the exposure of the general public to EMFs should be balanced against improvements to quality of life, in terms of safety and security, brought about by devices transmitting EMFs,
G. arvestades, et üheks nii huvi äratanud kui ka poleemikat tekitanud teadusprojektiks on epidemioloogiline uuring Interphone , mida liit rahastab 3 800 000 euro ulatuses peamiselt teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse viienda raamprogrammi
G. whereas among the scientific projects arousing both interest and controversy is the Interphone epidemiological study, financed by an EU contribution of EUR 3 800 000, primarily under the Fifth RTD Framework Programme
Elukvaliteedi programm lepingunumbriga QLK4-1999-01563. raames ja mille tulemusi oodatakse alates 2006. aastast;
Quality of life programme, contract No QLK4-1999-01563. , the findings of which have been awaited since 2006,
H. arvestades siiski, et mõnede teadmiste suhtes tundub olevat saavutatud üksmeel, eelkõige mis puudutab teadmisi, et reaktsioonid mikrolainetega kokkupuutele on inimeseti erinevad, et esmajärjekorras tuleb läbi viia reaalsetes tingimustes kokkupuudet käsitlevaid katseid, eesmärgiga hinnata raadiosagedusväljadega seostatavaid mittetermilisi mõjusid, ning et elektromagnetväljadega kokkupuutel on lapsed eriliselt ohustatud
H. whereas, however, there are some points that appear to be the subject of general agreement, in particular the idea that reactions to microwave exposure vary from one person to another, the need, as a matter of priority, to conduct exposure tests under actual conditions in order to assess the non-thermal effects associated with radio-frequency (RF) fields, and the fact that children exposed to EMFs are especially vulnerable
STOA 2001. aasta märtsi uuring elektromagnetkiirguse füsioloogilise ja keskkonnamõju kohta, PE nr 297.574. ;
March 2001 STOA study on ‘The physiological and environmental effects of non-ionising EMR’, PE297.574. ,