natgillin/translations-raw huggingface dataset:
a) kokkuvõte olemasolevatest andmetest, milles seoses olulise keskkonnamõjuga võrreldakse organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkust selle keskkonnaeesmärkide ja -ülesannetega.
(a) a summary of the data available on the performance of the organisation against its environmental objectives and targets with respect to its significant environmental impacts.
Esitatakse andmed punktis D osutatud põhinäitajate ja muude asjakohaste olemasolevate keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajate kohta.
Reporting shall be on the core indicators and on other relevant existing environmental performance indicators as set out under section D.
b) muud keskkonnategevuse tulemuslikkusega seotud asjaolud, sealhulgas olulist keskkonnamõju käsitlevate õigusnormide järgimine;
(b) other factors regarding environmental performance including performance against legal provisions with respect to their significant environmental impacts;
c) kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide nõuete kirjeldus ja tõendid kõnealustele nõuetele vastavuse kohta;
(c) a description of the applicable legal requirements relating to the environment and evidence of compliance with these requirements;
d) tõendaja nimi ja akrediteerimisnumber ning kinnitamise kuupäev.
(d) the name and accreditation number of the environmental verifier and the date of validation.
*Viited keskkonnategevuse tulemuslikkuse aruannetele tuleks kogu määrusest välja jätta.
*references to Environmental Performance Reports should be deleted throughout the R egulation.
Komisjon on teinud uue dubleeriva aruandlusmehhanismi ettepaneku: iga 3 aasta järel ajakohastab organisatsioon oma keskkonnaaruannet ja igal aastal koostab ta keskkonnategevuse tulemuslikkuse aruande.
The Commission has proposed a new double reporting mechanism: every 3 years the organisation shall update their environmental statement, and every year the organisation shall produce an environmental performance report.
Arvestades, et mõlema dokumendi nõuded on samasugused, oleks tõhusam jääda praeguse iga-aastase ühekordse aruandlusmehhanismi juurde, mille kohaselt organisatsioon peab oma keskkonnaaruannet ajakohastama.
Given the requirements of both documents appears the same, it appears more efficient to stick with the current annual single reporting mechanism, whereby an organisation must update their environmental statement.
IV lisa – punkt D – alapunkt 2 – alapunkt a
Annex IV– point D – paragraph 2 (a)
a) Põhinäitajaid kohaldatakse kõikide organisatsioonitüüpide suhtes.
(a) Core indicators shall apply to all types of organisations.
Need keskenduvad tulemuslikkusele järgmistes peamistes keskkonnaküsimustes:
They focus on performance in the following key environmental areas:
ning heited.
and Emissions
Kui organisatsioon leiab, et üks või mitu põhinäitajat ei ole nende otseste keskkonnaaspektide puhul asjakohased, esitavad nad sellekohase selgituse.
If an organisation feels that one or more of the core indicators are not relevant to their direct environmental aspects, they shall provide justification to that effect.
Põhinäitajad on määruse uus oluline osa, mis võib süsteemi tugevdada.
The core indicators are an important new element to the regulation and have the potential to strengthen the scheme.
Kuid näitajate kasutamisel tuleks asjakohasuse tagamiseks alles jätta paindlikkus.
However, flexibility should be given on which indicators should be used to ensure they are relevant.
Ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS) on vabatahtlik ELi süsteem, mis aitab organisatsioonidel oma keskkonnamõju kindlaks teha, seirata, mõõta ja selle kohta aruannet koostada.
The Eco-Management and Audit Scheme (EMAS) is a voluntary EU scheme that helps an organisation identify, monitor, measure and report on their environmental impacts.
Süsteem loodi algselt 1995. aastal, 2001. aastal laiendati seda nii avaliku kui ka erasektori organisatsioonidele.
First introduced in 1995, it was extended in 2001 to both public and private sector organisations.
Keskkonnategevuse tulemuslikkuse pikaajalise mõjuga parandamine nõuab andmete sõltumatut tõendamist ja läbipaistvust ning sidusrühmadega suhtlemist .
It requires independent verification of data and transparency and communication with stakeholders with a view to long term improvements in environmental performance .
EMASi kümne eksisteerimisaasta jooksul on riikide ja rahvusvahelisel tasandil kehtestatud palju alternatiivseid vabatahtlikke vahendeid ja standardeid.
In the ten years that EMAS has been in existence, many alternative voluntary tools and standards have been established at the national and international level.
Mõned neist uutest süsteemidest köidavad osalejaid rohkem kui EMAS.
Some of these new systems are attracting more participants than EMAS.
Näiteks rahvusvaheline ISO 14001 standard on muutunud juhtivaks keskkonnajuhtimissüsteemiks ning seda eelistatakse EMASile, sest seda peetakse vähem kahjustavaks.
The International ISO 14001 has, for example, become the leading Environmental Management System (EMS) and is preferred to EMAS because it is seen as less onerous.
ISO 14001 süsteemil on üle maailma 130 000 osalejat, sealhulgas ELis 35 000.
ISO 14001 has around 130,000 participants world wide and 35,000 in the EU.
EMASis osaleb praegu ligikaudu 4200 registreeritud ELi organisatsiooni, see arv ei ole võrreldes 2004. aasta näitajaga (3100 registreerunut) oluliselt kasvanud.
EMAS currently has around 4,200 registered organisations in the EU, which has not increased substantially from the 2004 figure of around 3,100 registrants.
Kõige suurema EMASis osalejate arvuga liikmesriigis Saksamaal valitseb suund osaluse vähenemise poole – 2004. aastal osales EMASis 1672 organisatsiooni, 2008. aastal aga 1415.
For the best-performing EMAS Member State, Germany, there is a downward trend from 1,672 organisations in 2004 to 1,415 in 2008.
Kuid teistes liikmesriikides, nagu näiteks Hispaania, on EMASis osalejate arv kasvanud, 2004. aastal osales 411 organisatsiooni, 2008. aastal aga 1027.
However, there are some increases in EMAS registrations in other Member States such as in Spain where the number of organisations has leaped from 411 in 2004, to 1,027 in 2008.
Komisjon väidab, et kuigi EMASis registreerimise nõuded on rangemad, on keskkonnaalased tulemused paremad kui muude keskkonnajuhtimissüsteemide puhul.
The Commission argues that while the requirements for EMAS registration are tougher, the environmental outcomes are better than for other EMS.
Probleemiks on asjaolu, et kuna keskkonnajuhtimissüsteemid on suhteliselt hiljuti loodud süsteemid, siis on tulemused järelduste tegemiseks veel ebapiisavad, nagu komisjoni enda poolt teostatud EMASi uuringud osutavad.
The problem is that because EMS are relatively “young” schemes, research on outcomes is inconclusive as the Commission own studies on EMAS indicate.
Komisjon kasutab EMASi läbivaatamist võimalusena teha mõned ettepanekud süsteemi lihtsustamiseks ja osalejate arvu suurendamiseks 10 aasta vältel 35 000ni, mis oleks samasugune näitaja kui ELi osalejate arv ISO 1001 süsteemis.
The Commission is using the opportunity of the revision of EMAS to propose some changes aimed at simplifying the system and increasing the number of participants to 35,000 within 10 years which is the same level of EU participation as in ISO 14001.
Muudatused on järgmised:
Changes include:
· üksainus registreerimine organisatsioonide puhul, millel on tegevuskohad mitmes liikmesriigis;
· “corporate registration” for organisations with sites in several Member States.
· grupiviisiline registreerimine organisatsioonidele, kes soovivad registreerimise saavutamiseks koostööd teha;
· “cluster registration” for organisations wishing to work together to achieve registration
· tasude ja aruandluskohustuste vähendamine VKEde puhul;
· Reduced fees and less frequent reporting for SMEs
· nõue liikmesriikidele tõhustada edendustegevust ja luua stiimulid süsteemis osalemise soodustamiseks;
· A requirement for Member States to step-up their promotional activities and a push to introduce incentives to encourage participation.
· komisjoni täiendav abi sektorite viitedokumentide kasutuselevõtu näol.
· Additional Commission support through the introduction of sectoral reference documents
Raportöör kiidab kõnealused muudatused heaks.
The rapporteur welcomes these changes.
Kuid on mõned valdkonnad, kus komisjon ja liikmesriigid peaksid rohkem meetmeid võtma, et ahvatleda organisatsioone end EMASis registreerima, ilma et see süsteemi keskkonnaalast terviklikkust kahjustaks:
However, there are some areas where the Commission and Member States could do more to attract organisations to register EMAS without harming its environmental integrity:
· Lihtsam keel ja paremini struktureeritud määruse ettepanek muudaksid nõuded organisatsioonide jaoks kergemini järgitavaks.
· Simplified language and a better structured proposal would make the requirements easier to follow for organisations.
Üks muudatusettepanek kutsub komisjoni üles koostama EMASi juhist, mis oleks eriti abiks väikestele organisatsioonidele.
One amendment calls on the Commission to publish an EMAS User Manuel which should be particularly helpful for small organisations.
Teised muudatusettepanekud täpsustavad lisades esitatud mitmesuguste nõuete vahelisi seoseid.
Other amendments clarify the relationship between the various requirements set out in the annexes.
· EMASi mõistete kooskõlastamine ISO 14001 süsteemi omadega võimaldaks organisatsioonidel kergemini ISO-lt EMASile üle minna.
· Aligning the definitions of EMAS with ISO 14001 would help organisations step up more easily from ISO to EMAS.
Sel eesmärgil on esitatud ka muudatusettepanekud, välja arvatud juhul, kui mõiste muutmiseks on selge põhjus.
Amendments are therefore tabled to this effect, except in cases where there is a clear reason for changing the definition.
· Komisjon on teinud uue, 3 aasta järel toimuva aruandluse ettepaneku lisaks praegusele iga-aastasele aruandlustsüklile.
· The Commission has proposed a new 3-yearly reporting cycle, in addition to the current annual reporting cycle.
See näib tarbetu ja võib segadust tekitada.
This seems unnecessary and potentially confusing.
Mitmetes muudatusettepanekutes ühendatakse kaks tsüklit üheks iga-aastaseks menetluseks, VKEde puhul leiaks aruandlusmenetlus aset iga kahe aasta järel.
A number of amendments combine the two cycles into one annual procedure or every two years in the case of SMEs.
· Komisjoni eesmärk on parandada EMASi abil vastavust ELi keskkonnaalastele õigusnormidele.
· The Commission is seeking to improve compliance with EU environmental law through EMAS.
Seetõttu teeb komisjon ettepaneku, et organisatsioonid võivad taotleda vastavusaruannet reguleerivatelt asutustelt.
It therefore proposes that organisations may request a statement of compliance from the regulatory authorities.
Riiklikud reguleerivad asutused ei soovi üldiselt sellist „positiivset” vastavusaruannet väljastada, kuid nad võivad väljastada kinnituse, et neil puuduvad andmed mittevastavuse kohta.
National regulators will not generally be willing to provide such a “positive statement” of compliance, but can issue a statement that they are not aware of any case of non-compliance.
Esitatud on asjakohane muudatusettepanek.
An amendment is tabled along these lines.
· Sektorite viitedokumentide koostamine on määruse uus oluline element ja seda tuleks soodustada.
· The introduction of sectoral reference documents is an important new element of the regulation and should be strengthened.
Komisjoni tuleks ergutada võtma vastu laiaulatuslikke viitedokumente võimalikult paljude sektorite ja allsektorite kohta.
The Commission should be encouraged to adopt comprehensive reference documents for as many sectors or sub-sectors as possible.
· Ettepanekus esitatud põhinäitajad on kiiduväärt lisandus ja need peaksid aitama organisatsioonidel oma keskkonnategevuse tulemuslikkuse kohta aru anda.
· The proposed core indicators are a welcome addition and should help organisations to report on their environmental performance.
Kuid mitte kõik üldised näitajad pole organisatsiooni puhul asjakohased ja tuleks ette näha võimalus loetelust kõrvale kalduda, juhul kui selle kohta esitatakse selgitus.
However, not all of the generic indicators will be relevant to the organisation and the possibility to deviate from the list should be allowed provided a justification is given.
Sektori viitedokumendid peaksid ühtlasi asendama üldised näitajad sektori eriomaste näitajatega.
The sectoral reference documents should also replace the generic indicators with ones specific to that sector.
· Komisjon on teinud ettepaneku leevendada EMASi logo kasutamise piiranguid, kuid tuleb teha selgeks, et logo ei tohi kasutada toodetel ja pakenditel, sest seda võidakse segi ajada ökomärgisega.
· The Commission has proposed relaxing the restrictions on the use of the EMAS logo but it must be clear that the logo cannot be used on packaging and products as this runs the risk of confusion with the eco-label.
· Komisjon ja liikmesriigid võiksid rohkem ära teha, et EMASis osalemist hoogustada, näiteks anda välja EMASi auhindu ja viidata EMASile ehitustööde ja teenuste hankelepingute täitmise tingimustes.
· The Commission and Member States could do more to encourage participation in EMAS, for example through holding EMAS awards and through referring to EMAS as contract performance conditions for works and service contracts.
Kokkuvõttes on raportöör seisukohal, et EMAS väärib jätkumist ja süsteemile tuleks anda aega, et viia sisse esitatud muudatused, mis köidaksid rohkem osalejaid, kuid ei kahjustaks samal ajal süsteemi keskkonnaalast terviklikkust.
In conclusion, the rapporteur sees the value of continuing the EMAS scheme and giving time for the proposed changes to attract more participants while retaining its environmental integrity.
Selleks tuleb EMASi lihtsustada ja selle lisandväärtust potentsiaalsetele osalejatele selgitada.
In order to do this, EMAS must be simplified and its added value made clearer to potential participants.
Komisjon peab jätkama objektiivsel viisil EMASi edusammude jälgimist.
The Commission must continue to monitor progress with EMAS in an objective manner.
Kui järgmise läbivaatamise ajaks pole osalevate organisatsioonide arv kavatsuste kohaselt suurenenud, on vaja teha alternatiivsed ettepanekud.
If by the time of the next review, the numbers of organisations taking part fails to increase as planned, alternative proposals will be needed.
Aastatuhande arengueesmärkide kokkulepped
on MDG contracts
aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete kohta
on MDG contracts
- võttes arvesse 18. septembri 2000. aasta ÜRO aastatuhande deklaratsiooni, millega rahvusvaheline ühendus võttis endale kohustuse saavutada aastatuhande arengueesmärgid maailma vaesuse vähendamiseks poole võrra 2015. aastaks, ning mida on kinnitatud mitmetel ÜRO konverentsidel, eriti Monterreys toimunud arengu rahastamist käsitleval konverentsil;
– having regard to the United Nations Millennium Declaration of 18 September 2000, in which the international community pledged to achieve the Millennium Development Goals (MDG) with a view to halving world poverty by 2015, as reaffirmed at several United Nations conferences including in particular the Monterrey Conference on Financing for Development,
- võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. märtsi 2002. aasta Barcelona kohtumisel võetud liikmesriikide kohustusi;
– having regard to the commitments undertaken by the Member States at the Barcelona European Council of 15-16 March 2002,
- võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni „Aastatuhande arengueesmärgid – vahekokkuvõte”
- having regard to its resolution of 20 June 2007 on the Millennium Development Goals - the midway point
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0274 . ;
Texts adopted on that date, P6_TA(2007)0274 . ,
- võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 20. detsembril 2005 allkirjastatud ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses „Euroopa konsensus”;
- having regard to the joint statement by the Council and the representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union development policy: ‘The European Consensus’,
ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.
OJ C 46, 24.2.2006, p.
- võttes arvesse komisjoni teatist „Millenniumi arengueesmärkide saavutamise kiirendamine – arengu rahastamine ja abi tulemuslikkus” ( KOM(2005)0133 );
- having regard to the communication from the Commission on ‘Accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals - Financing for Development and Aid Effectiveness’ ( COM(2005)0133 ),
- võttes arvesse komisjoni teatist „ELi abi: rohkem, paremini ja kiiremini” ( KOM(2006)0087 );
- having regard to the Commission communication on ‘EU aid: delivering more, better and faster’ ( COM(2006)0087 ),
- võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsioon 2002. aastal Monterreys toimunud arengu rahastamise konverentsi järelmeetmete kohta
- having regard to its resolution of 23 September 2008 on the follow-up to the Monterrey Conference of 2002 on Financing for Development
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0420 . ;
Texts adopted on that date, P6_TA(2008)0420 . ,
- võttes arvesse rahvusvahelise arengu rahastamise konverentsi tulemusi ja lõppdokumenti järelmeetmete kohta, et vaadata läbi Monterrey konsensuse rakendamine (Doha, Katar, 29. november – 2. detsember 2008);
- having regard to the results and outcome document of the Follow-Up International Conference on Financing for Development to Review the Implementation of the Monterrey Consensus (Doha, Qatar, 29 November-2 December 2008)
A/Conf.212/L.1/Rev1, 9. detsember 2008.
A/CONF.212/L.1/Rev.1 of 9 December 2008. ,
- võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta
- having regard to its resolution of 22 May 2008 on the follow-up to the Paris Declaration of 2005 on development aid effectiveness
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0237 . ;
Text adopted on that date, P6_TA(2008)0237 . ,
- võttes arvesse komisjoni 19. juuni 2007. aasta dokumenti „Aastatuhande arengueesmärkide kokkulepped: pikaajalisemate ja prognoositavama eelarvetoetuse lähenemisviis”;
- having regard to the Commission's technical discussion paper of 19 June 2007 on ‘A MDG contract : a proposal for longer-term and more predictable general budget support’,
- võttes arvesse Aafrika ja ELi uut strateegilist partnerlust;
- having regard to the new EU-Africa strategic partnership,
- võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioon ELi ja Aafrika vaheliste suhete olukorra kohta
- having regard to its resolution of 25 October 2007 on the state of relations between the European Union and Africa
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0483 . ;
Text adopted on that date, P6_TA(2007)0483 . ,
- võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni ja 2.–4. septembrini 2008 toimunud Accra kõrgetasemelise foorumi järeldusi nimetatud deklaratsiooni järelmeetmete kohta;
- having regard to the Paris Declaration on aid effectiveness of 2 March 2005 and the conclusions of the high-level forum which met in Accra from 2 to 4 September 2008 concerning the follow-up to that declaration,
- võttes arvesse oma 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni abi tõhususe ja korruptsiooni kohta arengumaades
- having regard to its resolution of 6 April 2006 on aid effectiveness and corruption in developing countries
ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 316. ;
OJ C 293 E, 2.12.2006, p.316. ,
- võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni emade suremuse teema kohta 25. septembril 2008 toimuva aastatuhande arengueesmärke käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumise eel
- having regard to its resolution of 4 September 2008 on maternal mortality ahead of the UN high-level event on the Millennium Development Goals held on 25 September 2008
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0406 . ;
Text adopted on that date, P6_TA(2008)0406 . ,
Komisjon avaldas inglise keeles 2007. aasta jaanuaris, AIDCO - DEV - RELEX.
Published in English in January 2007 by the Commission, AIDCO - DEV - RELEX. ,
- võttes arvesse 2005. aastal läbi vaadatud 23. juuni 2000. aasta Cotonou lepingut ja eriti selle artiklit 58, milles loetletakse rahastamiskõlblikud institutsioonid;
- having regard to the provisions of the Cotonou Agreement of 23 June 2000, and in particular Article 58 thereof, as revised in 2005, which lists the institutions which are eligible for funding,
- võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni nõuandeid eelarvetoetuse hea tava kohta, mis on toodud dokumendis „Toetuste ühtlustamine tõhususe parandamise eesmärgil”
- having regard to the OECD’s advice on good practice in the aid sector in ‘Harmonising donor practices for effective aid delivery’
- võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine;
- having regard to the Court of Auditors' Special Report No 2/2005 on EDF budget aid to ACP countries: the Commission’s management of the public finance reform aspect
ELT C 249, 7.10.2005, lk 1.
OJ C 249, 7.10.2005, p.1. ,
- võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 10/2008 „EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas” ning sellele lisatud komisjoni vastuseid;
- having regard to Court of Auditors' Special Report No 10/2008 on 'EC Development Assistance to Health Services in Sub-Saharan Africa', together with the Commission's replies,
- võttes arvesse üldise eelarvetoetuse hindamise koondaruannet
- having regard to the ‘Evaluation of general budget support synthesis report’ of May 2006 by IDD and Associates
IDD and Associates, mai 2006. , IDD ja Partnerid, mai 2006;
IDD and Associates, May 2006. ,
- võttes arvesse oma 13. veebruari 2006. aasta resolutsiooni aastatuhande eesmärkidega seotud arengu uute rahastamisvahendite kohta
- having regard to its resolution of 13 February 2006 on the new financial instruments for development in connection with the Millennium Goals
- võttes arvesse 13. detsembri 2006. aasta ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille on allkirjastanud Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid;
- having regard to the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities of 13 December 2006, signed by the European Community and its Member States,
- võttes arvesse arengukomisjoni raportit ( A6‑0085/2009 ),
- having regard to the report of the Committee on Development ( A6-0085/2009 ),
A. arvestades, et 2000. aasta aastatuhande arengueesmärkide deklaratsiooniga ühinedes võttis Euroopa Liit koos rahvusvahelise ühendusega endale kohustuse vähendada äärmist vaesust maailmas poole võrra 2015. aastaks, keskendades oma jõupingutused kaheksale aastatuhande arengueesmärgile;
A. whereas, by supporting the Millennium Declaration on development in the year 2000, the European Union, together with the whole international community, undertook to halve the incidence of extreme poverty worldwide by the year 2015, while concentrating its efforts on the eight Millennium Development Goals,
B. arvestades, et uute hinnangute kohaselt elab maailmas endiselt 1,4 miljardit inimest allpool vaesuspiiri (ehk 1,25 USA dollarit päevas), mis moodustab üle ühe neljandiku arenguriikide elanikkonnast;
B. whereas new estimates still count about 1.4 billion people living below the poverty line (i.e. 1.25 US dollars per day), equivalent to over one fourth of the developing world population,
C. arvestades komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriikide poolt 2007. aastal võetud uute kohustuste eesmärki aidata märkimisväärselt kaasa nimetatud eesmärkide täitmisel tekkinud viivituse kõrvaldamisele;
C. having regard to the fresh undertakings given by the Commission and the EU Member States in 2007 that they will make a significant contribution to getting the work of meeting these goals back on schedule,