natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sellel eesmärgil on ettepanekus ette nähtud sätted eelarveandmete läbipaistvuse ja järelevalve kohta (raamatupidamisarvestust ja statistikat käsitleva II peatüki artikkel 3), planeerimise kohta, milles võetakse arvesse keskpika perioodi eesmärke (V peatüki artikkel 8) ning riigi rahanduse läbipaistvuse kohta (VI peatüki artiklid 10–13).
To this end, the proposal lays down provisions on transparency and monitoring of fiscal data (Article 3 of Chapter II regarding Accounting and Statistics), planning in view of the medium-term objectives (Article 8 of Chapter V) and transparency of general government finances (Articles 10 to 13 of Chapter VI).
Direktiivi ettepaneku õiguslikeks alusteks pakutakse järgmisi sätteid:
The legal bases put forward for the proposed directive are:
ELTLi artikli 126 lõike 14 kolmas lõik
Art. 126(14), third subparagraph, TFEU
ELTLi artikkel 121
Article 121 TFEU
Liikmesriigid käsitlevad oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust ning kooskõlastavad selle nõukogus vastavalt artikli 120 sätetele.
Member States shall regard their economic policies as a matter of common concern and shall coordinate them within the Council, in accordance with the provisions of Article 120.
Nõukogu eesistuja ja komisjon esitavad Euroopa Parlamendile aruande mitmepoolse järelevalve tulemuste kohta.
The President of the Council and the Commission shall report to the European Parliament on the results of multilateral surveillance.
Kui nõukogu on oma soovitused avaldanud, võidakse nõukogu eesistuja kutsuda Euroopa Parlamendi pädeva komitee ette.
The President of the Council may be invited to appear before the competent committee of the European Parliament if the Council has made its recommendations public.
Artikkel 126 kuulub ELTLi VIII jaotise 1. peatüki alla.
Article 126 is part of Title VIII, Chapter 1 of the TFEU.
Nagu menetluses osutatakse, jälgivad nõukogu ja komisjon liikmesriikide eelarvepuudujääke ja esitavad soovitusi.
As indicated by this procedure, the Council and the Commission monitor the national deficits and issue recommendations.
Artikli 126 lõike 14 kohaselt võib nõukogu võtta vastu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamist käsitlevaid täiendavaid sätteid.
Article 126(14) allows the Council to adopt complementary measures on the EDP.
Vastavalt artikli 126 lõike 14 kolmandale lõigule kehtestab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga üksikasjaliku eeskirja ja määratlused protokolli nr 12 sätete kohaldamiseks.
Under the third subparagraph of that provision, the Council, on a proposal from the Commission and after consultation of the European Parliament, lays down detailed rules and definitions for the application of Protocol No 12.
See lubab nõukogul sõnastada liikmesriikide majanduspoliitika üldsuunised ja kehtestada komisjoni aruannete põhjal mitmepoolse järelevalvemenetluse.
It permits the Council to establish the broad guidelines of the economic policies of the Member States and to put in place a multilateral surveillance procedure based on the Commission’s reports.
Vastavalt artikli 121 lõikele 4 võib komisjon juhul, kui liikmesriik ei täida lõike 3 kohaseid nõukogu soovitusi, teha asjassepuutuvale liikmesriigile hoiatuse.
According to Article 121(4), if a Member State fails to comply with the Council recommendation, as stated by paragraph 3, a warning may be addressed to the Member State concerned.
Lõige 6 võimaldab seadusandliku tavamenetluse kohaselt rakendada meetmeid, et võtta vastu üksikasjalik eeskiri mitmepoolse järelevalve menetluse rakendamiseks.
Paragraph 6 permits measures to be taken under the ordinary legislative procedure in order to adopt detailed provisions for the implementation of the multilateral surveillance procedure.
Selle põhjal võib järeldada, et kui artikli 126 lõike 4 keskmes on selgelt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamise eeskirjade sätestamine, siis artikkel 121 hõlmab väljendiga „majanduspoliitika üldsuunised” laiemat pädevusvaldkonda.
It follows that while Article 126(14) clearly focuses on setting out the rules for applying the excessive deficit procedure, Article 121 covers a larger area of competence under the expression "broad guidelines of the economic policies ".
Nagu oleme näinud, on Euroopa Kohus seisukohal, et kui meetmel on rohkem kui üks õiguslik alus, on üldreegliks see, et tuleks kasutada meetme peamisele või ülekaalus olevale eesmärgile vastavat alust, välja arvatud erandolukordades, kus meetme eesmärgid on omavahel lahutamatult seotud, ilma et mõni neist oleks teisega võrreldes teisejärguline.
As we have seen, the Court of Justice admits that where there is more than one possible legal basis for a measure, the general rule is that the legal basis which corresponds to the dominant purposes of the measure should be used, unless exceptionally the purposes of the measure are indissociably linked without one being secondary to the other.
Seletuskirjas märgitakse, et direktiivi ettepaneku eesmärk on „eelkõige täpsustada liikmesriikide asutuste kohustust järgida aluslepingute protokolli nr 12 artiklis 3 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta sätestatut.”
The Explanatory Memorandum states that the proposed directive aims “in particular to specify the obligations of national authorities to comply with the provisions of Article 3 of Protocol No 12 to the Treaties on the excessive deficit procedure”.
Ettepaneku artikli 1 kohaselt „sätestatakse direktiivis liikmesriikide eelarveraamistiku tunnusjooni käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi tõhusa menetluse tagamiseks.”
According to Article 1 of the Proposal "the Directive sets out detailed rules concerning the characteristics of the budgetary frameworks of the Member States that are necessary to ensure the effectiveness of the excessive deficit procedure ".
See tõendab, et kõnealuse ettepaneku ainueesmärk on suurendada eelarvega seotud vastutust liikmesriikide raamistike miinimumnõuete kehtestamise abil ja tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tulemuslikkus.
This demonstrates that the sole purpose acknowledged by the proposal is to encourage fiscal responsibility by setting minimum requirements for national frameworks and to ensure the effectiveness of the excessive deficit procedure.
Komisjoni esildatud õiguslik alus, ELTLi artikli 126 lõige 14, näib seega olevat sobiv.
The legal basis proposed by the Commission, Article 126(14), therefore seems to be adequate.
Ettepaneku sätete täiendav analüüs toetab seda järeldust.
Further analysis of the provisions of the proposal sustains this conclusion.
Neid kaalutlusi arvesse võttes ilmneb, et sobiv õiguslik alus ettepanekule võtta vastu nõukogu direktiiv liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta peaks olema ainult ELTLi artikli 126 lõike 14 kolmas lõik.
In the light of these considerations it would appear that the appropriate legal basis for the proposal for a Council Directive on requirements for budgetary frameworks of the Member States should be Article 126(14), third subparagraph, TFEU alone.
Komisjon esitas 29. septembril 2010. aastal õigusloomepaketi, mille eesmärk on tugevdada majanduse juhtimist ELis ja euroalal.
On 29 September 2010, the Commission presented a legislative package aimed at reinforcing the economic governance in the EU and the euro area.
Pakett koosneb kuuest ettepanekust: neist neljas käsitletakse eelarveküsimusi, sealhulgas stabiilsuse ja kasvu pakti reformi, samas kui kahe uue määruse eesmärk on tuvastada ja korrigeerida tekkivaid makromajanduse tasakaalunihkeid ELis ja euroalal.
The package is made up of six proposals: four of them deal with fiscal issues, including a reform of the Stability and Growth Pact (SGP), while two new regulations aim at detecting and addressing emerging macroeconomic imbalances within the EU and the euro area.
Stabiilsuse ja kasvu pakti nn ennetavate sätete alusel muudetakse kehtivat määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, eesmärgiga tagada, et liikmesriigid järgivad headel aegadel ettevaatlikku eelarvepoliitikat, et langusaegadeks vajalikke varusid koguda.
Under the so-called preventive arm of the SGP, the existing Regulation (EC) No1466/97 on "strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies" is amended in order to ensure that Member States follow "prudent" fiscal policies in good times to build up the necessary buffer for bad times.
Lisaks tehakse ettepanek muuta nn korrigeerimissätete raames määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise osas, eesmärgiga tagada, et võlasuundumusi jälgitaks rangemalt ja käsitletaks puudujäägisuundumustega võrdsetel alustel.
In addition, under the so-called corrective arm, amendments to Regulation (EC) No 1467/97 concerning the "implementation of the excessive deficit procedure" are proposed to ensure that debt developments are followed more closely and put on an equal footing with deficit developments.
Peale selle tehakse ettepanek võtta vastu direktiiv liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta, et suurendada eelarvega seotud vastutust, kehtestades riiklike eelarveraamistike miinimumnõuded ja tagades, et need on kooskõlas aluslepingust tulenevate kohustustega.
Furthermore, a Directive introducing requirements for budgetary frameworks of the Member States is proposed to encourage fiscal responsibility by setting minimum requirements for national fiscal frameworks and ensuring they are in line with Treaty obligations.
Stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikus ja korrigeerivas osas sätestatud muudatuste toetamiseks esitas komisjon ettepaneku tugevdada ka jõustamismehhanisme euroala liikmesriikides.
To back up the changes in the preventive and corrective arms of the SGP, the Commission also proposed strengthening the enforcement mechanisms for the euro area Member States.
Käesolevas arvamuse projektis käsitletakse komisjoni ettepanekut võtta vastu direktiiv liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta.
This draft opinion concerns the Commission’s proposal for a directive on requirements for budgetary frameworks of the Member States.
Üldiselt kiidab arvamuse koostaja heaks esitatud ettepanekud, mille eesmärk on tagada riiklike eelarveraamistike tõhustamine ning julgustada liikmesriike tegema edaspidi paremaid eelarve-alaseid otsuseid.
Generally, your rapporteur welcomes the proposals put forward to ensure improvements in national fiscal frameworks and to encourage Member States to make better fiscal decisions in the future.
Eelkõige on vajalikud ettepanekud eelarveandmete statistilise aruandluse tõhustamise kohta, et vältida mõne liikmesriigi hiljutise kogemuse kordumist.
In particular, proposals for improved statistical reporting of fiscal data are required in order to avoid a repeat of recent experience in some Member States.
Samuti aitavad suuremat eelarvestabiilsust tagada ettepanekud sõltumatute eelarveasutuste loomise, riiklike eelarve-eeskirjade ja kohustuslike mitmeaastaste eelarvekavade koostamise kohta.
Likewise, proposals for independent budgetary offices, national fiscal rules, and mandatory multi-year budgeting should also help provide greater fiscal stability.
Siiski on arvamuse koostaja seisukohal, et vajalikud on mõned selgitused ja muudatused, ning esitab seetõttu muudatusettepanekud seoses järgmiste peamiste aspektidega.
However, your rapporteur considers certain clarifications and modifications to be necessary and therefore proposes amendments to address the following main aspects:
– Ettepaneku üldeesmärk peaks olema selgelt seotud ELi üldeesmärkide ja eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9 nõuetega, mis käsitlevad kõrge tööhõive taseme edendamist, piisava sotsiaalse kaitse tagamist ja sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust.
- The general aim of this proposal should be clearly linked to the overarching objectives of the EU, and in particular to the requirements of Article 9 TFEU related to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion.
Sama oluline on asjaolu, et eeskirjad riiklike eelarveraamistike tõhustamiseks kehtestataks poliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kontekstis.
Equally important, the rules put forward to ensure improvements in national fiscal frameworks should be established in the context of the European Semester of policy coordination.
– Riiklike eelarveraamistike nõuded ei peaks ainult tagama, et liikmesriikide eelarve planeerimine põhineks realistlikel prognoosidel, vaid ka seda, et asjakohast tähelepanu pöörataks sotsiaalkaitsesüsteemide, sh pensioni- ja tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele.
- The requirements for national budgetary frameworks should not only ensure that fiscal planning of Member States is based on realistic forecasts, but should also ensure that appropriate attention is given to the sustainability of their respective social protection systems, including pension and health care systems.
– Riiklike eelarveraamistike nõuded tuleks lisaks välja töötada viisil, mis julgustaks liikmesriike ning jätaks neile manööverdamisruumi arengule suunatud avaliku sektori investeeringuteks, nagu haridus ja koolitus, mis aitavad kaasa ELi majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärkide saavutamisele.
- The requirements for national budgetary frameworks should also be designed in such a way so as to encourage Member States, and leave them room for manoeuvre for development-oriented public investments, such as in education and training, contributing to the achievement of the EU's growth and jobs objectives.
Eeskätt tuleks täpsustada, mida liikmesriikide ametiasutused peavad tegema, et järgida aluslepingutele lisatud ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli (nr 12) sätteid, eriti selle artiklit 3.
In particular it is necessary to specify what national authorities must do to comply with the provisions of the Protocol (No 12) on the excessive deficit procedure annexed to the Treaties, and in particular Article 3 thereof .
Eeskätt tuleks täpsustada, mida liikmesriikide ametiasutused peavad tegema, et järgida aluslepingutele lisatud ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli (nr 12) sätteid, eriti ELi toimimise lepingu artiklit 3 , ning kohustust viia ellu Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud strateegiaid ja poliitilisi eesmärke .
In particular it is necessary to specify what national authorities must do to comply with the provisions of the Protocol (No 12) on the excessive deficit procedure annexed to the Treaties, and in particular Article 3 TFEU , and with their commitment to the implementation of the strategies and policy objectives adopted by the European Council .
(1 a) Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud, et oma poliitika ja tegevuse määratlemisel ja rakendamisel peaks liit arvesse võtma kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega seotud nõudeid.
(1a) The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union should take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion.
(1 b) 17. juunil 2010. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu võttis vastu uue tööhõive ja majanduskasvu strateegia − Euroopa 2020. aasta strateegia, mis võimaldab ELil kriisist tugevamana välja tulla ning suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneks tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase.
(1b) The European Council, meeting on 17 June 2010, adopted a new strategy for jobs and growth, the Europe 2020 strategy, to enable the Union to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth, accompanied by high level employment, productivity and social cohesion.
Euroopa Ülemkogu kohtumisel otsustati ühtlasi käivitada 1. jaanuaril 2011. aastal poliitika koordineerimise Euroopa poolaasta, et liikmesriikidel oleks abi varajasest kooskõlastamisest liidu tasandil ning võimaldada tõhustatud järelevalvet ja samaaegset hindamist nii eelarvemeetmete kui ka majanduskasvu ja tööhõivet toetavate struktuurireformide osas.
The European Council also decided to launch, on 1 January 2011, the European semester for policy coordination to allow Member States to benefit from early coordination at Union level and to enable enhanced surveillance and a simultaneous assessment of both budgetary measures and structural reforms fostering growth and employment.
(13) Liikmesriigid peaksid vältima protsüklilist eelarvepoliitikat ning headel aegadel tuleks eelarvet jõulisemalt konsolideerida.
(13) Member States should avoid pro-cyclical fiscal policies and fiscal consolidation efforts should be greater in good times.
Eelarve konsolideerimisel peaks jääma ka manööverdamisruumi, eelkõige avaliku sektori investeeringuteks, mis aitavad kaasa liidu majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärkide saavutamisele.
Fiscal consolidation efforts should also allow room for manoeuvre, in particular for public investment conducive to the achievement of the Union ’s growth and jobs objectives.
(15 a) Vajadus luua tihedam side stabiilsuse ja kasvu pakti, makromajanduslike vahendite, komplekssete suuniste ja riiklike reformikavade vahel, esitades neid sidusal viisil, nõuab riigieelarvete suuremat võrreldavust erinevate kulukategooriate lõikes komisjoni koostatava mudeli abil.
(15a) The need to establish a stronger link between the Stability and Growth Pact, macroeconomic instruments, the integrated guidelines and the National Reform Programmes by presenting them in a coherent way, requires enhanced comparability of national budgets in terms of spending in different categories through a template to be produced by the Commission.
Käesolevas direktiivis sätestatakse liikmesriikide eelarveraamistiku tunnusjooni käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi tõhusa menetluse tagamiseks.
This Directive sets out detailed rules concerning the characteristics of the budgetary frameworks of the Member States that are necessary to ensure the effectiveness of the excessive deficit procedure.
Käesolevas direktiivis sätestatakse liikmesriikide eelarveraamistiku tunnusjooni käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, mis on vajalikud riigieelarvete võrreldavuse ja ülemäärase eelarvepuudujäägi tõhusa menetluse tagamiseks ning selleks, et nõuetekohaselt jälgida liikmesriikide panust endale seatud poliitiliste eesmärkide saavutamisse .
This Directive sets out detailed rules concerning the characteristics of the budgetary frameworks of the Member States that are necessary to ensure comparability of national budgets and the effectiveness of the excessive deficit procedure and a proper monitoring of the Member States' contribution to the policy objectives they have set themselves .
Artikkel 2 – lõige 3 – punkt f
Article 2 – paragraph 3 – point f
f) analüüsimiskord, et suurendada eelarveprotsessi etappide läbipaistvust, muu hulgas eelarvepoliitikaga seotud sõltumatute eelarveasutuste või -institutsioonide volitused;
(f) arrangements for analysis to enhance the transparency of elements of the budget process, including inter alia the mandate of independent national budget offices or institutions acting in the field of budgetary policy;
f) analüüsimiskord, et suurendada eelarve koostamise ja -protsessi etappide läbipaistvust ja võrreldavust , muu hulgas eelarvepoliitikaga seotud sõltumatute eelarveasutuste või -institutsioonide volitused;
(f) arrangements for analysis to enhance the transparency and comparability of elements of the budget composition and process, including inter alia the mandate of independent national budget offices or institutions acting in the field of budgetary policy;
Liikmesriigid tagavad, et eelarve planeerimine põhineb realistlikel makromajandus- ja eelarveprognoosidel, mille koostamisel kasutatakse kõige ajakohasemat teavet.
Member States shall ensure that fiscal planning is based on realistic macroeconomic and budgetary forecasts using the most up-to-date information.
Makromajandus- ja eelarveprognooside koostamisel võetakse vajaduse korral arvesse komisjoni prognoose.
The macroeconomic and budgetary forecasts shall be prepared taking into account the Commission forecasts as appropriate.
Valitud makromajandusliku eelarvestsenaariumi ning komisjoni prognoosi vahelisi erinevusi selgitatakse.
Differences between the chosen macro-fiscal scenario and the Commission forecast shall be explained.
Liikmesriigid tagavad, et eelarve planeerimine põhineb realistlikel makromajandus- ja eelarveprognoosidel, mille koostamisel kasutatakse kõige ajakohasemat teavet ja võetakse nõuetekohaselt arvesse sotsiaalkaitsesüsteemide, sh pensioni- ja tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkust .
Member States shall ensure that fiscal planning is based on realistic macroeconomic and budgetary forecasts using the most up-to-date information and taking due account of the sustainability of their social protection systems, including pension and health care systems .
Artikkel 5 – punkt b
Article 5 – point b
b) eelarve planeerimise mitmeaastase kava vastuvõtmine, sealhulgas keskpika perioodi eelarve-eesmärkide täitmine.
(b) the adoption of a multi-annual fiscal planning horizon, including respect of the medium-term budgetary objectives.
b) eelarve planeerimise mitmeaastase kava vastuvõtmine, sealhulgas keskpika perioodi eelarve-eesmärkide täitmine , võttes samas arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9, pöörates eelkõige tähelepanu kõrge tööhõive taseme edendamisele, piisava sotsiaalse kaitse tagamisele ja sotsiaalse tõrjutuse vastasele võitlusele ning liidu majanduskasvu ja tööhõive eesmärkidele .
(b) the adoption of a multi-annual fiscal planning horizon, including respect of the medium-term budgetary objectives , while taking account of Article 9 TFEU, in particular with regard to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion and of the Union’s growth and jobs objectives .
Komisjon koostab riigieelarvete jaoks mudeli, mis tagab võrreldavuse erinevate kulukategooriate lõikes.
The Commission shall produce a template for national budgets providing for comparability in terms of spending in different categories.
Liikmesriigid kehtestavad keskpika perioodi tõhusa eelarveraamistiku, millega nähakse ette eelarve planeerimine vähemalt kolmeks aastaks, et tagada riigieelarve planeerimisel mitmeaastase perspektiivi arvessevõtmine.
Member States shall establish an effective medium-term budgetary framework providing for the adoption of a fiscal planning horizon of at least three years to ensure that national fiscal planning follows a multiannual fiscal planning perspective.
Liikmesriigid kehtestavad komisjoni mudelit arvesse võttes keskpika perioodi tõhusa eelarveraamistiku, millega nähakse ette eelarve planeerimine vähemalt kolmeks aastaks, et tagada riigieelarve planeerimisel mitmeaastase perspektiivi arvessevõtmine.
Taking account of the Commission template, Member States shall establish an effective medium-term budgetary framework providing for the adoption of a fiscal planning horizon of at least three years to ensure that national fiscal planning follows a multiannual fiscal planning perspective.
c) keskpika perioodi eelarveprioriteetide selgitus peamiste tulu- ja kuluartiklite ning valitsemissektori allsektorite kaupa; selgituses osutatakse, kuidas kohandamine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas saavutatakse võrreldes prognoosidega, mis põhinevad eeldusel, et poliitikat ei muudeta.
(c) a statement of the government's medium-term priorities broken down by major revenue and expenditure item and by general government sub-sector, showing how the adjustment towards the medium-term budgetary objective is achieved compared to projections under unchanged policies.