natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisjoni kindlaksmääratud tingimustel antakse alates 2009/2010. õppeaastast ühenduse toetust komisjoni poolt kindlaksmääratavate puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanisektori toodete jagamiseks õpilastele haridusasutustes; toetust võib anda ka teatavate logistika, jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulude katmiseks.
Under conditions to be determined by the Commission, from the 2009/10 school year, Community aid shall be granted for supplying to pupils in educational establishments certain products of the fruit and vegetables, processed fruit and vegetables and bananas sectors to be determined by the Commission and may also be granted for certain related costs of logistics, distribution, equipment, communication, monitoring and evaluation.
Komisjoni kindlaksmääratud tingimustel antakse alates 2009/2010. õppeaastast ühenduse toetust komisjoni poolt välja valitud ja liikmesriikide poolt üksikasjalikumalt määratud värskete ELis toodetud puu- ja köögiviljade valdkonna toodete jagamiseks õpilastele haridusasutustes ja koolieelsetes asutustes ; toetust antakse ka teatavate logistika, jagamise, seadmete, teavitamise, seire ja hindamisega seotud kulude katmiseks, samuti kava tulemuslikkuse tagamiseks vajalike kaasnevate meetmete rahastamiseks.
Under conditions to be determined by the Commission, from the 2009/10 school year, Community aid shall be granted for supplying to pupils in educational and preschool establishments certain fresh EU-produced products of the fruit and vegetable sectors, selected by the Commission, to be determined in more detail by the Member States, and shall also be granted for certain related costs of logistics, distribution, equipment, communication, monitoring and evaluation, as well as for purposes of financing the accompanying measures needed to ensure the effectiveness of the Scheme.
Komisjon ja liikmesriigid valivad võimalikult värsked, hooajalised ning madala hinnaga saadavad puu- ja köögiviljad, lähtudes tervisekriteeriumidest, näiteks võimalikult vähesel määral sisalduvatest mittelooduslikest ja ebatervislikest lisaainetest.
The Commission and the Member States shall select vegetables and fruit, which shall be as fresh as possible, seasonal, and obtainable at low cost, on the basis of health criteria, such as the fewest possible unnatural and unhealthy additives.
Esmatähtsaks tuleks pidada kohalike toodete kasutamist, et vältida ebavajalikku transporti ja sellest tulenevat keskkonnareostust.
Local products should be used as a matter of priority in order to avoid needless transport and the resulting environmental pollution.
Mahepõllumajanduslikult toodetud ning kohalikult kasvatatud puu- ja köögiviljadele pööratakse nende kättesaadavuse korral erilist tähelepanu.
Organic and local fruit and vegetables shall, if available, be given particular consideration.
II osa – I jaotis – IV peatükk – IVa jagu – IIa alajagu – artikkel 103ga – lõige 2
Part II – Title I – Chapter IV – section IVa – subsection IIa – Article 103g – Point 2
Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja töötama selle rakendamise strateegia.
Member States, at national or regional level, wishing to participate in the scheme shall draw up a prior strategy for its implementation.
Samuti peaksid nad ette nägema kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed.
They shall also provide for accompanying measures necessary to make the scheme effective.
Liikmesriigid, kes soovivad kavas osaleda, peavad eelnevalt riiklikul või piirkondlikul tasandil välja töötama selle rakendamise strateegia, võttes arvesse mullastiku- ja kliimatingimusi, milles puu- ja köögivilju kasvatatakse.
Member States, at national or regional level, wishing to participate in the scheme shall draw up a prior strategy for its implementation , taking account of the soil and climate conditions under which fruit and vegetables are produced .
Sellega seonduvalt kohaldatakse asjassepuutuvatele toodetele ühenduse eelistamist.
In this connection, Community preference shall apply to the products concerned.
Samad liikmesriigid peaksid samuti ette nägema kava rakendamiseks vajalikud ühenduse ja riiklikud rahalised vahendid ning võtma kava tõhususe suurendamiseks vajalikud täiendavad meetmed, pidades esmatähtsaks koolieelikuid ja algklasside õpilasi, kellele tuleks tasuta puuvilju jagada iga päev.
The same Member States shall also provide the Community and national financial resources required for implementation and shall undertake the accompanying measures necessary to make the scheme effective , with priority for pre-school and primary-school children, to whom fruit should be distributed free of charge on a daily basis .
Käesoleva strateegia raames määravad liikmesriigid muu hulgas kindlaks:
Under this strategy, Member States shall determine, inter alia:
– jagatavad tooted, võttes arvesse asjassepuutuvaid hooajalisi ja kohalikke tooteid;
- the products to be distributed, taking account of the fact that seasonal and local products are concerned;
– kavast kasu saavate koolide õpilaskonna vanuserühmad;
- the age groups of the beneficiary school population;
– kavas osalevad koolid.
- the schools participating in the Scheme .
Vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele eelistavad liikmesriigid kava rakendamisel kohalikult kasvatatud traditsioonilisi puu- ja köögivilju ning toetavad väiksemaid põllumajandusettevõtteid.
In accordance with objective criteria, Member States shall give priority to locally produced, traditional fruit and vegetables and support smaller farms in implementing the scheme.
Kaasnevad meetmed hõlmavad tervise- ja toitumisalase nõu pakkumist, teabe andmist õpilaste vanusele vastavate puuviljade tervislike omaduste ning samuti mahepõllunduse iseärasuste kohta.
Accompanying measures shall include the provision of health and dietary advice, information on the health benefits of fruit, appropriate to the age of the students, as well as information on the particular characteristics of organic farming.
II osa – I jaotis – IV peatükk – IVa jagu – IIa alajagu – artikkel 103ga – lõige 3 – punkt a
Part II – Title I – Chapter IV – Section IV a – Subsection II a – Article 103g a – Point 3 – letter a
a) ei ületa 90 miljonit eurot õppeaasta kohta,
(a) exceed EUR 90 million per school year,
a) ei ületa 500 miljonit eurot õppeaasta kohta,
(a) exceed EUR 500 million per school year,
Kõrge toiduhinna tõttu on II rubriiki (põllumajanduskulud) jäänud olulisel määral kasutamata vahendeid.
Due to high food prices, substantial unused funds remain under Heading 2 (agricultural expenditure).
II osa – I jaotis – IV peatükk – IVa jagu – IIa alajagu – artikkel 103ga – lõige 3 – punkt b
Part II – Title I – Chapter IV – Section 4a – subsection IIa – Article 103 ga – Point 3(b)
b) ei ületa 50 % lõikes 1 osutatud tarnimise ning sellega seotud kuludest ega 75 % kõnealustest kuludest piirkondades, mis on lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikud ,
b) exceed 50% of the costs of supply and related costs referred to in paragraph 1 , or 75% of such costs in the regions eligible under the Convergence Objective ,
b) ei ületa lõikes 1 osutatud tarnimise ning sellega seotud kulusid ega kaasnevate meetmete kulusid ,
b) exceed the costs of supply and related costs and those of the accompanying measures, as referred to in paragraph 1,
II osa – I jaotis – IV peatükk – IVa jagu – IIa alajagu – artikkel 103ga – lõige 3 – punkt c
Part II – Title I – Chapter IV – Section 4a – subsection IIa – Article 103 ga – Point 3(c)
c) hõlmab ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid, ning
c) cover costs other than the costs of supply and related costs referred to in paragraph 1, and
c) hõlmab ainult lõikes 1 osutatud tarnimise ja sellega seotud kulusid ning kava tulemuslikkuse tagamiseks vajalike kaasnevate meetmete kulusid , ning
c) cover costs other than the costs of supply and related costs and those of the accompanying measures required to ensure the effectiveness of the Scheme, as referred to in paragraph 1, and
Artikkel 2 – punkt 1 – alapunkt a
Article 2 – point 1 - subpoint a
II osa – I jaotis – IV peatükk – IVa jagu – IIa alajagu – artikkel 103ga – lõige 3 – punkt d
Part II – Title I – Chapter IV – Section IVa – Subsection IIa – Article 103ga – paragraph 3 – point d
d) seda ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade praeguste rahaliste vahendite asendamiseks.
(d) be used to replace current funding for any existing national school fruit schemes or other school distribution schemes that include fruit.
d) seda ei tohi kasutada olemasolevate riiklike koolidele puuvilja jagamise kavade või muude koolidele puuvilja jagamise kavade praeguse riikliku rahastamise asendamiseks.
(d) be used to replace current public funding for any existing national school fruit schemes or other school distribution schemes that include fruit.
Muudatusettepanekus täpsustatakse teksti selles osas, et punkti d kohaldatakse üksnes riiklikule rahastamisele, nagu sellele ilmselt viitab praegune sõnastus.
The amendment merely clarifies the text to the effect that point (d) applies to public funding only, as the present wording appears to imply.
Erasektori vahenditest (näiteks annetuste kaudu) rahastamist ei tohiks punkt d mõjutada.
Private funding, by donations for example, should not be affected by point (d).
II osa – I jaotis – IV peatükk – IVa jagu – IIa alajagu – artikkel 103ga – lõige 5
Part II – Title I – Chapter IV – Section IVa – Subsection IIa – Article 103ga – paragraph 5
Koolidele puuvilja jagamise ühenduse kava ei piira ühegi eraldiseisva, ühenduse õigust austava riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist.
The Community school fruit scheme shall be without prejudice to any separate national school fruit schemes which respect Community law.
Koolidele puuvilja jagamise ühenduse kava ei piira ühegi eraldiseisva, ühenduse õigust austava riikliku koolidele puuvilja jagamise kava rakendamist.
The Community school fresh fruit scheme shall be without prejudice to any separate national school fruit schemes which respect Community law.
Katseprojekte, mida viiakse läbi eksperimendi korras vähestes haridusasutustes ja piiratud aja jooksul, ei loeta lõike 3 punktis d osutatud riiklikeks kavadeks.
Pilot projects, conducted on an experimental basis in a small number of educational establishments for limited periods of time, shall not be considered national schemes as referred to in paragraph 3(d).
Eesmärk on täpsustada mõistet „olemasolev riiklik kava”, et võimaldada täiendavuse põhimõtte lihtsamat kasutust.
The idea is to clarify the concept of an ‘existing national scheme’ so as to enable the additionality principle to be put into effect more easily.
Prantsusmaa on alates kooliaastast 2008 korraldanud puuviljade jagamise katseprojekti loetud koolides, 50 % ulatuses rahastatakse seda riiklikest vahenditest (kohalikud ja piirkondlikud asutused) ja teise 50 % ulatuses erasektori vahenditest (muu hulgas ennetamisega tegelevad asutused ja tervisekindlustusasutused).
Since the start of the 2008 school year, France has been running a pilot fruit distribution scheme in a very limited number of schools; as regards financing, 50% is provided by public funds (local and regional authorities) and 50% by private funding (from, among other sources, prevention bodies and health insurance institutions).
II osa – I jaotis – IV peatükk – IVa jagu – IIa alajagu – artikkel 103ga – lõige 6
Part II – Title I – Chapter IV – section IVa – subsection IIa – Article 103g – Point 6
Ühendus võib määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 5 alusel rahastada ka koolidele puuvilja jagamise kavaga seotud teavitamis-, seire- ja hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust, ning võrgustiku loomise meetmeid.”;
The Community may also finance, under Article 5 of Regulation (EC) No 1290/2005, information, monitoring and evaluation measures relating to the School Fruit Scheme, including raising public awareness of it, and related networking measures.";
Ühendus võib määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 5 alusel rahastada ka koolidele värske puuvilja jagamise kavaga seotud teavitamis-, seire- ja hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust, ning võrgustiku loomise meetmeid.”;
The Community may also finance, under Article 5 of Regulation (EC) No 1290/2005, information, monitoring and evaluation measures relating to the School Fresh Fruit Scheme, including raising public awareness of it, and related networking measures.";
Võttes arvesse, et eesmärk on saavutada Euroopa laste tervislikum toitumine, tuleks toetada üksnes värskete puu- ja köögiviljade tasuta jagamist.
In view of the objective of achieving healthier eating for Europe’s children, only the free distribution of fresh fruit and vegetables should be supported.
Artikkel 184 – punkt 6
Article 184 – Point 6
6) enne 31. augustit 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikliga 103ga ettenähtud koolidele puuvilja jagamise kava rakendamise kohta, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased ettepanekud.
(6) before 31 August 2012 to the European Parliament and the Council on the application of the School Fruit Scheme provided for in Article 103ga, accompanied, if necessary, by appropriate proposals.
Aruanne peaks eelkõige kajastama seda, kuidas on kõnealune kava soodustanud liikmesriikides tõhusa koolidele puuvilja jagamise kava kasutuselevõtmist ja kuidas see on mõjutanud laste toitumisharjumusi.
The report shall in particular address the issues of the extent to which the scheme has promoted the establishment of well functioning School Fruit Schemes in Member States and the impact of the Scheme on the improvement of children’s eating habits.
Aruanne peaks eelkõige kajastama järgmist:
The report shall in particular address the issues of :
– kuidas on kõnealune kava soodustanud liikmesriikides tõhusa koolidele puuvilja jagamise kava kasutuselevõtmist ja kuidas see on mõjutanud laste toitumisharjumusi ;
- the extent to which the scheme has promoted the establishment of well functioning School Fruit Schemes in Member States and the impact of the Scheme on the improvement of children’s eating habits ;
– kuidas on riikliku kaasfinantseerimise valik lastevanemate panuse näol mõjutanud kavast teavitamist ja kava mõjusust;
- the extent to which opting for national cofinancing, by means of a parental contribution, has or has not influenced the outreach and effectiveness of the scheme;
– riiklike kaasnevate meetmete asjakohasust ja mõju, eelkõige viisi, kuidas koolidele värske puuvilja jagamise kava ja sellega kaasnev teave tervisliku toitumise kohta on ühendatud riikliku õppekavaga;
- the relevance and impact of national accompanying measures, in particular the way in which the School Fresh Fruit Scheme and accompanying information on a healthy diet are incorporated into the national curriculum;
Kui lähtuda WHO soovitusest süüa päevas vähemalt 400 g puu- ja köögivilju, siis ELis süüakse neid liiga vähe ning tarbimine on isegi langemas.
Far too little fruit and vegetables are eaten in the EU in relation to the WHO’s recommendations of a minimum 400 grams per day and, moreover, consumption is falling.
Samal ajal valitseb laste hulgas rasvumisepideemia; hinnanguliselt on ELis 22 miljonit ülekaalulist last, kellest 5,1 miljonit loetakse väga ülekaaluliseks.
At the same time there is an obesity epidemic among children; it is estimated that there are 22 million overweight children in the EU, 5.1 million of whom are considered to be severely overweight.
Suures koguses puu- ja köögiviljade söömine vähendab paljude haiguste riski ning hoiab ära ülekaalulisuse ja tõsise ülekaalulisuse tekke.
A high intake of fruit and vegetables reduces the risk of a large number of diseases and prevents overweight and severe overweight.
Söömisharjumused omandatakse lapsepõlves ning uurimused näitavad, et lapsed, kes harjuvad sööma suures koguses puu- ja köögivilju, teevad sama ka täiskasvanutena.
Eating habits are established in childhood and the indications are that children who learn to eat a lot of fruit and vegetables continue to do so as adults.
2007. aastal viidi läbi laiaulatuslik puu- ja köögiviljaturu reform, et tagada suurem turule orienteeritus, millega selle sektori korraldus viidi kooskõlla ülejäänud reformitud Euroopa ühise põllumajanduspoliitikaga.
In 2007, the organisation of the market in fruit and vegetables underwent a fundamental reform towards greater market orientation, thereby bringing the organisation into line with the rest of the modernised common European agricultural policy.
Kriiside vältimise ja juhtimise eest vastutavad tootjaorganisatsioonid, ekspordi- ja töötlemistoetus on kaotatud ning puu- ja köögiviljad on täielikult integreeritud ühtsesse otsemaksete kavva.
Responsibility for the prevention and management of crises lies with the producer organisations, export aid and aid for processing has been removed and fruit and vegetables are now fully integrated into the single payment system.
Teiste sõnadega – nõudlus määrab pakkumise.
In other words, it is demand which determines supply.
Puu- ja köögiviljaturu korralduse reformi puhul otsustati ühehäälselt, et langev puu- ja köögiviljade tarbimise trend tuleb muuta vastupidiseks.
With the reform of the organisation of the market in fruit and vegetables, it was unanimously decided to reverse the falling consumption of fruit and vegetables.
Suur nõudlus on eelkõige kasulik rahvatervisele, kuid sellest on abi ka Euroopa puu- ja köögiviljakasvatajatel.
Higher demand will promote public health first and foremost but will also benefit European farmers producing fruit and vegetables.
Koolidele puuvilja jagamise kava kõige tähtsamaks põhjuseks on tervis.
The health aspect is the most important reason for launching a school fruit scheme in the EU.
Ülekaalulisus toob kaasa suurema südame-veresoonkonna haiguste, suhkruhaiguse, kõrge vererõhu ja teatud vähivormide riski.
Excessive weight entails a greater risk of cardiovascular disease, diabetes, high blood pressure and certain forms of cancer.
Need haigused on ELis rahvatervisele kõige suuremaks ohuks ning ravi maksumus koormab tugevalt liikmesriikide eelarveid.
These diseases constitute one of the greatest threats to public health in the EU and the cost of treatment weighs heavily on the Member States’ health budgets.
Komisjon viitab oma mõju hinnangus kahele uuringule nende liiga väheste hulgas, mis seni on läbi viidud, et heita valgust seosele tervishoiukulude ning puu- ja köögivilja liiga vähese tarbimise vahel.
In its impact assessment, the Commission refers to two of the all too few studies carried out to shed light on the link between health expenditure and too low an intake of fruit and vegetables.
Selles valguses tuleks koolidele puuvilja jagamise kava kulusid pidada ühtlasi tervishoiukulude kokkuhoiuks liikmesriikides, millel kokkuvõttes on positiivne mõju eeskätt rahvatervisele, kuid ka Euroopa majandusele.
Seen in this light, expenditure on a school fruit scheme should be regarded as a parallel saving in the Member States’ health budgets which, overall, has a positive effect, first and foremost on public health but also on the European economy.
Kuni saavutatakse 600-grammine päevane tarbimine, mida paljud eksperdid soovitavad alates 11. eluaastast, tuleks lähtuda soovitusest – mida rohkem süüakse puu- ja köögivilja, sest suurem on kokkuhoid.
Until a daily intake of 600 grams is achieved, which several experts recommend for people from age 11 upwards, the advice should be the more fruit and vegetables, the greater the savings.
Ennetamine on odavam kui ravi.
Prevention is cheaper than treatment.
Komisjon soovitab eraldada ühenduse eelarvest 90 miljonit eurot.
The Commission proposes an allocation of 90 million euro in the Community budget.
See vastab ühele puuviljale ühel päeval nädalas kolmekümne nädala jooksul aastas ning hõlmab lapsi vanuses kuus kuni kümme aastat.
That corresponds to one piece of fruit one day a week for thirty weeks a year and covers children aged six to ten years.
Liikmesriigid võivad kava täiendada ja laiendada, kuid toetust ei tohi kasutada olemasolevate, alaliste kavade asemel.
Member States may supplement and extend the scheme but the aid cannot be used instead of existing, permanent schemes.
Et koolidele puuvilja jagamise kava positiivne mõju oleks palju suurem, tuleb eraldada palju rohkem vahendeid.
To achieve all the positive effects of introducing a school fruit scheme, there must be a far greater allocation of funds.
Üks puuvili nädalas ei ole piisav toitumisharjumuste muutmiseks või rahvatervise parandamiseks.
One piece of fruit a week is not sufficient either to change eating habits or to achieve an effect on public health.
Koolidele puuvilja jagamise kava peaks hõlmama üht puuvilja päevas ja mitte ainult kooliõpilastele vanuses kuus kuni kümme aastat, nagu näeb ette komisjoni ettepanek.
A school fruit scheme should consist of a portion of fruit per pupil per day and not only be aimed at school children aged six to ten years, as the Commission proposes.
Et arvestada paljude ELis juba olemasolevate erinevate traditsioonide ja kavadega, peab koolidele puuvilja jagamise kava olema piisavalt paindlik, et seda saaks kohandada vastavalt kohalikele, piirkondlikele ja riiklikele tingimustele.
In order to encompass the many different traditions and schemes already existing within the EU, a school fruit scheme must be flexible enough to be geared to local, regional and national conditions.
See paindlikkus peaks laienema ka riiklikule kaasrahastamisele, mille puhul iga liikmesriik saaks otsustada, kuidas ta oma osa rahastab (riigi, piirkondlikust või kohalikust eelarvest, lapsevanemate maksetest jne).
This flexibility should also extend to national co-financing, where it is up to each individual Member State to decide how the national contribution is financed (by national, regional or local budgets, via parent payments etc.).
KOOLIPUUVILI JA KOOLIPIIM
SCHOOL FRUIT AND SCHOOL MILK
ELis on juba üle 30 aasta antud erinevas vormis toetust koolilastele piima jagamiseks.
For more than 30 years, various forms of EU aid have been granted to distribute milk to school children.
2006/2007. õppeaastal jagati 22 liikmesriigis 350 000 tonni koolipiima, mida EL toetas rohkem kui 50 miljoni euroga.
In the 2006-2007 school year, 305 000 tonnes of school milk were distributed in 22 Member States, to which the EU contributed more than EUR 50 million.
Koolipiima jagamise eeskirju on lihtsustatud ja toodete sortimenti on laiendatud, seega saavad liikmesriigid valida madala rasvasisaldusega piimatooteid ja kava on muutunud tervisele kasulikuks.
The rules on school milk have been simplified and the range of products has been extended so that the Member States can choose to prioritise low-fat dairy products and the scheme has thereby become nutritious.
Koolipiima jagamise kohta ei ole eelarvepiirangut, on vaid koguseline piirang – 0,25 liitrit piima õpilase kohta päevas.
There is no budget cap on the distribution of school milk, only a cap on quantity of 0.25 litres of milk per pupil per day.
See tähendab, et mida rohkem on osalisi, seda rohkem toetust eraldatakse.
This means that the more participants there are, the more aid is allocated.
Samalaadne süsteem võiks kehtida ka koolipuuvilja kava osas, mille puhul kehtestataks koguseline piirang – üks puu- või köögiviljaportsjon õpilase kohta päevas.
A corresponding system is desirable for the school fruit scheme, under which a cap on quantity of one portion of fruit or vegetable per pupil per day could be set.
On tänuväärne, et komisjon on kasutanud koolipiima jagamise kava laialdasi kogemusi.
It is gratifying to see that the Commission has made use of the wide range of experience gained from the school milk scheme.
Lõpetuseks nõuab raportöör tungivalt, et komisjon hoiaks Euroopa Parlamenti kursis ühenduse tasandil kinnitatud nimekirja suhtes, mis sisaldab koolidele puuvilja jagamise kavasse kuuluvaid tooteid.
In conclusion, your rapporteur would urge the Commission to keep the European Parliament informed of the list of products approved at Community level for inclusion in the school fruit scheme.
Koolidele puuviljade jagamise kava
School Fruit Scheme
Tarbijaturgude tulemustabel
on the Consumer Markets Scoreboard