natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fondi kasutuselevõtmise menetlus on liiga pikk, see vähendab fondi tõhusust ja liikmesriikide huvi toetuse vastu.
The EGF mobilisation procedure is excessively long, which makes the scheme less effective and less attractive to Member States .
Ajavahemik alates fondist toetuse saamise taotluse esitamisest kuni rahalise toetuse ülekandmiseni on keskmiselt rohkem kui 9 kuud.
On average, following the submission of an application for a financial contribution under the EGF, it takes more than nine months for the contribution to be paid.
Ajavahemik jaguneb järgmiselt:
That time period may be broken down as follows:
– 6 kuud alates liikmesriigi taotluse esitamisest kuni komisjoni ettepanekuni võtta vastu otsus fondi kasutuselevõtmise kohta;
– six months between the submission of the application by the Member State and the adoption by the Commission of the proposal for a decision to mobilise the EGF;
– 2 kuud alates komisjoni ettepanekust võtta vastu otsus fondi kasutuselevõtmise kohta kuni otsuse vastuvõtmiseni eelarvepädevate institutsioonide poolt;
– two months between the adoption by the Commission of the proposal for a decision to mobilise the EGF and its adoption by the budgetary authority;
– 1 kuu ja üks nädal alates eelarvepädevate institutsioonide otsusest fondi kasutuselevõtmise kohta kuni rahalise toetuse ülekandmiseni komisjoni poolt
– one month and one week between the adoption by the budgetary authority of the decision to mobilise the EGF and the payment of the financial contribution by the Commission
Menetluse üldine ajavahemik ja rahalise toetuse ülekandmiseks kulunud ajavahemik puudutavad ainult esimest 15 otsust fondi kasutuselevõtmise kohta, edaspidiste otsuste kohta puudus teave.
The figures given for the overall time period and the time taken to pay the contribution granted are based on the first 15 EGF mobilisation decisions, since no information on later decisions is available.
Kaks teist ajavahemikku on arvutatud kõigi vastu võetud otsuste kohta kokku. .
The two other time periods were calculated on the basis of all the decisions adopted. .
See vähendab liikmesriikide huvi fondi vahendite vastu, sest liikmesriigid rahastavad tööturu aktiivseid meetmeid, teadmata, kuidas nende taotluse menetlemine lõpeb.
This makes the EGF less attractive to Member States, because they are obliged to pre-finance active labour market measures before the outcome of the procedure is known.
See seletab osaliselt täheldatud erinevust selle töötajate arvu, kellele fondi toetust taotleti, ja tegelikult toetust saanud töötajate arvu vahel, sest koondatud töötajad võivad vahepeal otsustada tööturult lahkuda või leida uue töökoha.
This goes some way towards explaining the disparity between the number of workers for whom an EGF contribution is requested and the number of workers that actually receive support, given that some of the workers made redundant may decide to leave the labour market altogether or may find a new job during that period.
Äärmuslikul juhul tuleb nende erinevuste tõttu liikmesriigil eraldatud toetus täilikult tagasi maksta, sest töötajate arv ei vasta tagantjärele enam ettenähtule.
Such disparities can even result in Member States being required to reimburse all of the contribution they have been granted, because the criterion relating to the number of workers is no longer met by the time the procedure has been completed.
Kuidas vähendada fondi kasutuselevõtmiseks kuluvat aega, et suurendada liikmesriikide huvi fondi toetuse vastu?
How can the EGF mobilisation procedure be shortened in order to make the fund more attractive to Member States?
(*) Menetlus kaasatud komisjonide osalusel – kodukorra artikkel 50
(*) Procedure with associated committees: Article 50 Rules of Procedure
A. arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) ei kehtesta liikmesriigile mingeid aktiivseid tööturu meetmeid, mida tuleks rakendada fondi vahendite taotlemisel, küll aga nõuab individuaalse kooskõlastatud teenustepaketi loomist, mis on suunatud töötajate tööturule naasmisele vastavalt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi määruse
A. whereas the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) does not impose any active labour market measures on a Member State that have to be implemented in the framework of an application for the fund but requires the putting in place of a coordinated package of personalised services designed to reintegrate workers into the labour market in accordance with Article 3 of the EGF regulation
1. tuletab meelde, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kuulub riikide pädevusse ning seda kooskõlastatakse, kasutades avatud koordineerimismeetodit ja võimalikult suurt sünergiat, et kindlustada globaliseerumise tingimustes ELi positiivne areng ning leida lahendus ühiskonda ja tööturule reintegreerimise küsimusele liikmesriikides ja liikmesriikide vahel; tuletab ka meelde, et fond loodi kui vahend selle eesmärgi toetamiseks ja töötajate abistamiseks massiliste koondamiste korral;
Notes that social and employment policies are national powers coordinated using the open method of coordination and exploiting all possible synergies in order to ensure positive development in the European Union in the face of globalisation and to meet the challenge of social and labour market reintegration in and between the Member States; notes also that the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) is an instrument that was set up in order to support this objective and to assist workers in cases of large-scale redundancies;
3. palub komisjonil teha ettepanekuid fondi määruse muutmiseks, et juba lähiajal võimalikult kiirendada taotluste esitamise menetlust, eesmärgiga teha vahendid kättesaadavaks kuue kuu jooksul pärast koondamist, ning seejuures uurida võimalust alustada taotlemismenetlust mitte pärast koondamist, vaid juba koondamisteate saamisel, muutes komisjoni otsuste tegemise võimalikult sujuvaks ja standardides menetlused; lisaks palub komisjonil pakkuda välja ideid järgmiseks finantsraamistikuks, et saavutada ühelt poolt eesmärk hõlbustada koostöös liikmesriikidega tulevikku suunatud põhimõttelisi muudatusi jätkusuutliku majanduse ja tööturu saavutamiseks, ja teiselt poolt võimaldada kiiret ja paindlikku abi ootamatute majandusvapustuste tõttu töö kaotanud töötajatele;
Calls on the European Commission to propose changes to the EGF regulation to speed up the application procedure as much as possible in the short term, working towards the goal of making the funds available within 6 months after redundancy, including by looking into possible ways to start the application procedure the moment the redundancies are announced instead of when they are already effected and by streamlining decision-making of the European Commission as much as possible and to standardise procedures; furthermore calls on the European Commission to develop ideas for the next financial framework to achieve the goals of on the one hand cooperating with Member States to facilitate future-oriented fundamental changes towards a sustainable economy and labour market, and on the other hand facilitating rapid and flexible assistance for redundant workers due to unexpected shocks to the economy;
9. palub liikmesriikidel luua koostöös kõigi sidusrühmade ja eelkõige tööturu osapooltega fondi kommunikatsiooni- ja haldusstruktuur riiklikul tasandil ning vahetada parimaid tavasid Euroopa tasandil, sest see võimaldab massiliste koondamiste korral fondi kiirelt ja tulemuslikult kasutada;
Requests the Member States to put in place a communication and administration structure for the EGF at national level, in consultation with all stakeholders, particularly the social partners, and to exchange good practice at European level, which will allow the EGF to take rapid and effective action in cases of large-scale redundancies;
11. palub komisjonil esitada ettepanek fondi määruse muutmiseks nii, et sellega oleks võimalik hõlmata kõik sama sündmuse tõttu eri valdkondades ja piirkondades koondatud töötajad;
Asks the Commission to present a proposal on how the EGF regulation should be amended in order to allow the inclusion, across sectors and regions, of all workers made redundant because of the same event;
19. tuletab ettevõtjatele meelde nende sotsiaalset kohustust teha kõik selleks, et töötajatel oleks enne töötuks jäämist võimalik tõendada oma töökogemust ja saadud koolitust, et tagada neile võimalikult kiire ja konkreetne ümberõpe ning uute, „heade“ ja püsivate ja perspektiivikate töökohtade leidmine majanduslikult elujõuliseks jäävates sektorites;
Reminds undertakings of their social responsibility to do all they can to ensure that, before the start of their period of unemployment, workers can authenticate their experience and training acquired, so as to ensure that their retraining is as specific and as rapid as possible and that they obtain new, ‘good’ stable jobs with a promising future in a sector which will remain viable;
25. palub komisjonil tagada oma poliitika ja vahendite kooskõla, et vältida vastuolu majanduskasvu ja konkurentsivõimega seonduvate eesmärkide ning tööhõive, ühtekuuluvuse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonna eesmärkide vahel;
Calls on the Commission to ensure that its policies and instruments are coherent, in order to preclude the possibility that the growth and competitiveness objectives might conflict with objectives of employment, cohesion and social inclusion;
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamine ja toimimise kohta
on the funding and functioning of the European Globalisation Adjustment Fund
2. rõhutab, et ELi struktuurifondid ja Euroopa Investeerimispanga laenud ning algatused on olulised, kuna nende abil pakutakse Euroopa ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele investeerimiskapitali, mis aitab esmajärjekorras ning fondi kõrval kaasa liidu tööstusbaasi uuendamisele;
Stresses the important role that the EU Structural Funds, together with EIB loans and initiatives, play in providing investment capital for European firms, including SMEs, thus contributing in the first instance, and alongside the EGF, to the regeneration of the industrial base in the Union;
4. kutsub komisjoni üles fondi kasutuselevõtmise kriteeriume eelnimetatud tingimustel läbi vaatama ning vajaduse korral märkimisväärselt lihtsustama taotluste esitamise menetlusi;
Calls on the Commission to review the criteria for the mobilisation of the EGF, in keeping with the above-mentioned conditions, and to simplify, where necessary, the application procedures significantly;
Naiste roll vananevas ühiskonnas
on the role of women in an ageing society
naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas
on the role of women in an ageing society
– võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2009. aasta teatist „Toimetulek rahvastiku vananemise mõjuga ELis (2009. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta)” ( KOM(2009)0180 );
– having regard to the Commission Communication of 29 April 2009 on ‘Dealing with the impact of an ageing population in the EU (2009 Ageing Report)’ ( COM(2009)0180 ),
– võttes arvesse komisjoni talituste 11. mai 2007. aasta töödokumenti “Euroopa demograafiline tulevik: faktid ja arvandmed” ( SEK(2007)0638 );
– having regard to the Commission staff working document of 11 May 2007 on ‘Europe’s demographic future: facts and figures’ ( SEC(2007)0638 ),
– võttes arvesse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” ( KOM(2007)0244 );
– having regard to the Commission Communication of 10 May 2007 on ‘Promoting solidarity between the generations’ ( COM(2007)0244 ),
– võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” ( KOM(2006)0571 );
– having regard to the Commission Communication of 12 October 2006 on ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’ ( COM(2006)0571 ),
– võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010” ( KOM(2006)0092 );
– having regard to the Commission Communication of 1 March 2006 entitled ‘A Roadmap for equality between women and men 2006-2010’ ( COM(2006)0092 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 23 ja 25 naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning eakate õiguste kohta, samuti artikleid 34, 35 ja 36, kus määratletakse täpsemalt õigus sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, inimeste tervise kõrgetasemelisele kaitsele ning üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kasutamise võimalusele;
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, particularly Articles 23 and 25 thereof, on gender equality and the rights of the elderly, as well as Articles 34, 35 and 36 of the Charter, which specifically define the right to social and housing assistance, a high level of human health protection and access to services of general economic interest,
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, milles rõhutatakse selliseid liikmesriikide ühiseid väärtusi nagu pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus;
– having regard to Article 2 of the Treaty on European Union, which emphasises values common to the Member States such as pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity, and equality between men and women,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19, milles käsitletakse võitlust diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;
– having regard to Article 19 of the Treaty on the Functioning of the European Union which refers to combating discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation,
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2006. aasta märtsis vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti
– having regard to the European Pact for Gender Equality adopted by the European Council in March 2006
EÜ bülletään 3-2006, punkt I.13. ;
Bulletin EU 3-2006, point I.13. ,
– võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) soovitust vanemaealiste töötajate kohta (nr 162, 1980);
– having regard to the ILO (International Labour Organisation) Older Workers Recommendation R 162, 1980,
– võttes arvesse 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW),
– having regard to the 1979 UN Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni
– having regard to its resolution of 3 February 2009
ELT C 67 E, 12.3.2010, lk 31. soopõhise võrdse kohtlemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta;
OJ C 67E, 12.03.2010, p.31 on non-discrimination based on sex and intergenerational solidarity,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2002/73/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) ülevõtmise ja kohaldamise kohta
– having regard to its resolution of 15 January 2009 on the transposition and application of Directive 2002/73/EC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A7-0237/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7‑0237/2010 ),
A. arvestades, et ühiskonna vananemist peetakse liiga sageli negatiivseks nähtuseks, mis hõlmab tööjõu vanuselise struktuuri probleeme ning sotsiaal- ja tervisekaitse jätkusuutlikkust, kuigi eakad on ka majanduslikuks ressursiks ja kogemuste allikaks ning pakuvad kogukonnale ja perekonnale olulist tuge ülalpeetavate hooldajana ja tänu oma pikale töökogemusele ka tööalase nõuandjana ning ühtlasi aitavad alles hoida maakogukondi;
A. whereas the ageing of society is too often seen in negative terms, i.e. in terms of challenges to the age structure of the labour force and the sustainability of social protection and health care, although older people also represent an economic resource and a fund of experience and offer key community and family support as carers for dependents and as labour consultants, given their wide professional experience, as well as helping to maintain rural communities,
B. arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes 2006–2010 toodi esile puudujäägid täieliku soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel, ning et need juhised on mõnel juhul edendanud soolist võrdõiguslikkust, kuid üldised edusammud on jäänud tagasihoidlikuks;
B. whereas the 2006-2010 Roadmap for gender equality has highlighted gaps in the achievement of full gender equality, and has, in some cases, driven the gender equality agenda forward, but overall progress has been modest,
C. arvestades, et praegusel majandus- ja sotsiaalkriisil on eriti tõsised tagajärjed naiste, eelkõige eakate naiste jaoks ja nendele pakutavate teenuste osas, mis suurendab ebavõrdsust ja diskrimineerimist mitte ainult soo, vaid ka vanuse ja tervisliku seisundi alusel;
C. whereas the current economic and social crisis is having particularly serious consequences for women and especially for aged women and the services provided to them, exacerbating inequalities and discrimination based not only on gender but also on age and state of health,
D. arvestades, et eakatel on elanikkonna enamusega võrreldes suurem oht vaesuda – 2008. aastal ulatus vaesusrisk 65-aastaste ja vanemate puhul EU-27 riikides ligikaudu 19%-ni, samas kui 2005. aastal oli see 19% ning 2000. aastal 17%; arvestades, et 65-aastastel ja vanematel naistel on suur oht vaesuda (vaesumise ohus on neist 22%, st 5 protsendipunkti rohkem kui meestest);
D. whereas elderly people face a higher risk of poverty than the general population, reaching a rate of around 19% of those aged 65 years and over in 2008 in the EU-27, while in 2005 the figure was 19% and in 2000 it was 17%, and whereas women aged over 65 years are at high risk of poverty (the at-risk-of-poverty rate is 22%, i.e. 5 points higher than for men),
E. arvestades, et EU-27 elanikkond jääb prognooside kohaselt üha vanemaks, kusjuures üle 65-aastaste osakaal, mis aastal 2008 moodustas 17,1%, jõuab 2060. aastal 30%-ni ning samas ajavahemikus kasvab üle 80-aastaste osakaal 4,4%-lt 12,1%-le;
E. whereas the EU-27 population is projected to grow older, with the proportion of the population aged 65 and over rising from 17.1% in 2008 to 30% in 2060, and rising for people aged 80 and over from 4.4% to 12.1% over the same period,
F. arvestades, et kuna ennustuste kohaselt töötav elanikkond suhteliselt kahaneb, muutub üha olulisemaks kaasata rühmad, kes hetkel aktiivselt tööturul ei osale;
F. whereas the working population is predicted to become relatively smaller, and the inclusion of groups currently not active in the labour market becomes increasingly important,
G. arvestades, et sugu muutub vananemisel oluliseks teguriks, kuivõrd naiste keskmine eluiga on umbes kuue aasta võrra pikem kui meestel ja EL-27 riikide statistika kohaselt elavad mehed keskmiselt 76- ja naised 82-aastaseks, Eurostati andmetel aga on meeste ja naiste tervena elatud aastate vahe palju väiksem – meestel 61,6 ja naistel 62,3 aastat;
G. whereas gender is a significant factor in ageing as life expectancy is about six years longer for women than for men, with statistics for the EU-27 in 2007 showing men living to 76 years old and women to 82 years old, and whereas , contrastingly, Eurostat figures show that the gap between the healthy life expectancy of men and women is much narrower: 61.6 years for men and 62.3 years for women,
1. väljendab rahulolu komisjoni teatisega, mis käsitleb toimetulekut rahvastiku vananemise mõjuga, kuid kahetseb siiski, et teatises vaadeldud mõistete, statistika ja olukordade aluseks ei ole piisav teadlikkus soolisest ebavõrdsusest vanemas eas, mille põhjuseks on peamiselt kogu eluea jooksul kogunenud sooline halvemus;
Welcomes the Communication from the Commission on dealing with the impact of an ageing population but regrets, however, that the definitions, statistics and situations considered are not sufficiently based on an awareness of gender inequalities in older age, which result mainly from accumulated gender-based disadvantages during a whole lifetime;
Euroopa Ülemkogu Stockholmi kohtumise (23. ja 24. märts 2001) eesistuja lõppjäreldused. , võttes selle pikaajaliseks tegevusjuhiseks toimetulekul ühiskonna vananemisest tulenevate ülesannete ja võimalustega; kiidab samuti heaks teatises tehtud ettepaneku võtta ulatuslik ja multidistsiplinaarne lähenemisviis kasutusele nii vananemise suhtes kui ka võimaluste loomisel, eelkõige eakamate inimeste ja mitteametlikult sõltuvate isikute eest hoolitsejate vajaduste rahuldamisele suunatud toodete ja teenuste turgude valdkonnas; kutsub komisjoni üles pöörama tarbijaõiguste kaitsel erilist tähelepanu eakamatele inimestele, sest liiga sageli neid eksitatakse või kasutatakse ära;
Presidency Conclusions of the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001. as a long-term guide to dealing with the challenges and possibilities that ageing creates in societies; endorses also the Communication’s proposal that a comprehensive and multidisciplinary approach should be taken to ageing as well as to creating opportunities, especially in the field of markets for products and services geared to the needs of older people and the needs of the informal carers of dependent people; calls on the Commission to pay special attention to the protection of older people’s consumer rights since they are too often misled or taken advantage of;
Toimetulek vanuselise diskrimineerimisega
Tackling age discrimination
9. toonitab vajadust tunnistada eakamate naiste sageli mitmekordset diskrimineerimist ühiskonnas vanuse, soo, tervisliku seisundi ja puude alusel;
Highlights the need to recognise the multiple discrimination that older women often face in societies where they are subject to discrimination on the basis of their age, gender, state of health and disability;
15. kutsub liikmesriike üles võtma pensionisüsteemide reformimisel ja pensioniea kohandamisel arvesse soolist mõõdet, arvestades töömallide puhul naiste ja meeste erinevusi ning vanemate naiste suuremat diskrimineerimisohtu tööturul;
Calls on the Member States to take into account the gender dimension when reforming pension systems and adapting the retirement age, considering the differences between women and men in work patterns and the higher risk of discrimination against older women in the labour market;
19. toonitab, et riiklikud ja erateenused peaksid olema eakatele hõlpsasti ligipääsetavad, kvaliteetsed ja taskukohased ning nende struktuur peaks toetama võimalikult pikka kodust hooldusperioodi;
Emphasises that public and private services should be easily accessible, of high quality and affordable for older people and that the structure of public and private services should support the longest possible period of care at home;
22. nõuab liikmesriikide tasandil abipakettide loomist, mis hõlmavad meetmeprogramme tööalase konkurentsivõime tõstmiseks, töötuse mõju vähendamiseks ja tööhõive taseme tõstmiseks üle 50-aastaste inimeste hulgas;
Calls for the establishment at Member State level of assistance packages involving programmes of measures to enhance employability, mitigate the impact of unemployment and raise employment levels among people over 50 years of age;
28. palub arvestada toitumist käsitlevates soovitustes soolist ja vanuselist aspekti; palub soolist ja vanuselist aspekti arvesse võtta ka toiduohutusega seotud soovitustes, nt toiduainete märgistamine, tervisealased väited, REACHi määrus ja uuendtoit;
Asks that the gender and age perspective be used in recommendations concerning nutrition; asks also that the gender and age perspective be used in recommendations concerning food safety issues such as food labelling, health claims, REACH regulation and novel foods;