natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. arvestades, et mitmepoolne kaubandussüsteem, mida kehastab Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), on jätkuvalt kõige tõhusam raamistik ausa ja õiglase kaubavahetuse saavutamiseks ülemaailmsel tasemel, sest selle raames töötatakse välja asjakohased eeskirjad ja tagatakse nende järgimine; arvestades, et WTO peab oma rollis teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) suhtes arvesse võtma teenustesektori eri olemust, kuivõrd sektori liberaliseeritus või püsivad kaubandustõkked ei ole koguseliselt mõõdetavad;
E. whereas the multilateral trading system, embodied in the World Trade Organization (WTO), remains the most effective framework for achieving fair and equitable trade in goods on a global basis, by developing appropriate rules and ensuring compliance with those rules; whereas the role of the WTO with regard to the General Agreement on Trade in Services (GATS) has to take into account the different nature of the services sector which does not lend itself to quantitative measurements of its degree of liberalisation or remaining barriers to trade,
F. arvestades, et GATS on ja peab olema mitmepoolne raamistik teenuskaubanduse reguleerimiseks; arvestades, et see ei takista riike ja eriti ELi pidamast läbirääkimisi kahepoolsete kokkulepete üle, mis sisaldavad kaugemaleulatuvaid erikohustuste loendeid, võttes siiski arvesse, et kahepoolsed kokkulepped võivad mitmepoolse raamistiku edenemist või tähtsust kahjulikult mõjutada;
F. whereas GATS is and must be the multilateral framework for the regulation of trade in services; whereas this does not prohibit states and notably the EU from negotiating bilateral agreements which have further reaching schedules of specific commitments, taking however into account that bilateral agreements may impact negatively on the advancement and importance of the multilateral framework,
G. arvestades, et tõhus teenuste infrastruktuur on majandusedu eeltingimus; arvestades, et maailmatasemel teenuste kättesaadavus aitab kaupade ja teenuste eksportijatel ja tootjatel arengumaades lõigata kasu oma konkurentsivõimest; arvestades, et rida arengumaid on välisinvesteeringutele ja -teadmistele tuginedes samuti suutnud saavutada edu rahvusvahelistel teenuseturgudel; arvestades, et teenuste liberaliseerimine on seega muutunud paljude arengustrateegiate oluliseks tahuks;
G. whereas an efficient services infrastructure is a precondition for economic success; whereas access to world-class services helps exporters and producers of goods and services in developing countries to capitalise on their competitive strength; whereas a number of developing countries have also been able, building on foreign investment and expertise, to advance in international services markets; whereas services liberalisation has thus become a key element of many development strategies,
H. arvestades, et kaubandustakistused ja piiritagused tõkked ei piira mitte ainult kaubavahetust, vaid mõjutavad tõsiselt ka teenuskaubandust ja riigihankeid;
H. whereas obstacles to trade and behind-the-border barriers not only limit damage trade in goods but also significantly affect trade in services and public procurement,
I. arvestades, et teenusteturu avamisel tuleb erineva arengutaseme arvessevõtmiseks selget vahet teha tööstusriikide ja arengumaade vahel ning konkreetsete arengumaade vahel;
I. whereas in opening up the services market a clear distinction should be made between industrialised countries and developing countries and between the individual developing countries in order to take into account different levels of development,
J. arvestades, et mõned arengumaad ja eriti vähim arenenud maad peaksid parandama oma valitsemistava ning looma tõhusad struktuurid ja infrastruktuuri kaubanduse suurendamiseks ja teenusteturgude laiendamiseks;
J. whereas some developing countries, and in particular the least developed countries, should reinforce their governance and create efficient structures and infrastructures for enhancing trade and expanding services markets,
K. arvestades, et on oluline, et Euroopa Parlamendil oleks õigeaegne juurdepääs komisjoni erinevate läbirääkimisvolituste tekstidele,
K. whereas it is important that the Parliament has access, in due time, to the texts of the various negotiating mandates given to the Commission,
4. tuletab meelde, et komisjon peab kohustuste loendite üle läbirääkimisi pidades arvestama erinevaid liikmesriikide ja arengumaade huvisid;
Recalls that the Commission must take the different Member State interests and those of the developing countries into account when negotiating commitment schedules;
9. rõhutab vajadust, et Euroopa Liit võtaks teenuste dereguleerimise ja liberaliseerimise nõudmisel arvesse erinevaid arengutasemeid, ning toonitab seetõttu, et EL ei saa ega tohiks kehtestada teiste maade suhtes mudelit „kõigile ühe mõõdupuuga”;
Emphasises the need for the European Union to take into account the different degrees of development when requiring deregulation and liberalisation of services, and therefore underlines that the EU cannot and should not impose a one-size-fits-all model on other countries;
13. tunneb heameelt selle üle, et komisjon avaldas ühenduse pakkumispaketi praeguste GATSi läbirääkimiste käigus, on siiski seisukohal, et komisjon peaks põhjalikumalt arutama päevakohaseid arenguid Euroopa Parlamendi ja selle vastutavate komisjonidega;
Welcomes the fact that the Commission has publicised the Community’s package of offers in the current GATS negotiations; considers, however, that the Commission should discuss current developments in greater detail with Parliament and its relevant committees;
15. tunnistab, et sageli tekivad mõnedes arengumaades teenuste osutamisel probleemid õigluse ja läbipaistvusega arenenud majandussüsteemidest pärit ettevõtete kaasosaluse tõttu;
Recognises that frequently some of the problems regarding fairness and transparency in the provision of services in some developing countries are brought about with the complicity of companies from developed economies.
Doha arenguvoor ja GATS
The Doha Development Round and GATS
20. tuletab meelde, et Doha arenguvoor peab keskenduma arengule ja et vastavalt sellele peavad läbirääkimised teenuskaubanduse üle teenima nii ELi huve kui ka vaeseimate riikide majanduskasvu huve;
Recalls that the Doha Development Round must focus on development and, accordingly, that negotiations on trade in services must serve both the interests of the EU and the economic growth of the poorest countries;
24. märgib ära arengumaade taotluse eelkõige ELile ja USA-le parandada pakkumisi 4. režiimi osas; peab vajalikuks leida õige tasakaal, mis rahuldaks mõlemaid pooli; nõuab, et komisjon teavitaks teda kõikidest muudatustest esialgsetesse taotlustesse;
Takes note of the request from developing countries on especially the EU and US to improve offers in Mode 4; considers it necessary to find the right balance in order to satisfy both sides; requests that the Commission inform it about any changes from the original requests;
Kahepoolsed ja piirkondlikud kokkulepped
Bilateral and Regional Agreements
26. võtab teadmiseks AKV-riikide Kariibi mere piirkonna foorumiga (CARIFORUM) sõlmitud majanduspartnerluslepingus saavutatud tulemusi; usub, et teenuskaubandus on arengumootor, tingimusel et nende teenuste reguleerimiseks on olemas kindlad ja läbipaistvad siseriiklikud eeskirjad;
Takes note of the results achieved in the Economic Partnership Agreement (EPA) with the Caribbean Forum of ACP States (CARIFORUM); believes that trade in services is a vehicle for development subject to the condition that sound and transparent domestic regulations to govern services are in place;
31. on seoses ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vabakaubanduslepingu läbirääkimistega mures läbipaistvuse ja aruandekohustuste taseme pärast finantsteenuste valdkonnas ning eelkõige riiklike investeerimisfondide investeeringute valdkonnas;
Is concerned with regards to the negotiation of an EU- GCC FTA about the level of transparency and accountability in financial services and, in particular, in the area of investments made by sovereign wealth funds;
32. märgib ära Maailmapanga viimase uuringu, mis näitab, et mõnedes riikides nagu Etioopias, Nigeerias, Kenyas ja Ugandas saab madalaimas sissetulekukvintiilis üle 40% inimestest arstiabi kasumit taotlevast erasektorist; rõhutab investeeringute vajalikkust sellesse valdkonda, et neid vajadusi rahuldada; rõhutab lisaks, et EL peaks toetama nendes riikides teenindussektori jaoks kindlate siseriiklike eeskirjade arendamist, et võimaldada neil oma teenuseturge hiljem avada;
Takes note of the latest study by the World Bank showing that in some countries, such as Ethiopia, Nigeria, Kenya and Uganda more than 40 % of people in the lowest economic quintile receive their health care from private, for profit providers; underlines the necessity of investments being made in this sector in order to meet these needs; stresses furthermore that the EU should support the development of sound domestic rules for the service sectors in these countries in order to enable them to open up their service markets at a later stage;
34. rõhutab selliste kultuuriteenuste nagu audiovisuaal-, muusika- ja kirjastussektori tähtsust nii Euroopa tööstuste kui ka kaubanduspartnerite jaoks; palub komisjonil tagada, et kultuuriteenuste kaubandust tasakaalustatakse nõuetekohaselt, austades seejuures intellektuaalomandi õiguste kaitset;
Underlines the importance of cultural services, such as the audiovisual, musical and publishing sectors for both European industries and for our trading partners; calls on the Commission to ensure that trade in cultural services is therefore properly balanced, while respecting the protection of intellectual property rights;
41. märgib, et Euroopa äriühingud on rahvusvahelisel tasandil üha aktiivsemad, et ülemaailmset majanduskasvu edendavad suures osas kolmandad riigid ning et parem turulepääs aitaks seega kaasa Euroopa Liidu konkurentsivõime suurendamisele;
Notes that European companies are increasingly active internationally, that global economic growth is, to a large extent, driven by third countries, and that improved market access would therefore contribute towards strengthening the European Union's competitiveness;
50. juhib komisjoni tähelepanu Euroopa Liidus konkurentsieeskirjadest kinnipidamisega seonduvatele võimalikele riskidele, sest WTO riigihangete lepingus puudub vastastikkuse põhimõte;
Draws the Commission’s attention to the potential risks, with regard to compliance with the competition rules within the European Union, due to the lack of reciprocity in the WTO agreement on public procurement;
54. võttes arvesse AKV riikide nõrka finants-, haldus- ja institutsioonilist suutlikkust, kutsub komisjoni üles maksuparadiisina tuntud riikidega sõlmitavate kaubanduslepingute läbirääkimistel ja rakendamisel järgima rahvusvaheliselt kokkulepitud reguleerimis- ja järelevalvenorme finantsteenuste sektoris;
Mindful of the weak financial, administrative and institutional capacity of the ACP countries, invites the Commission to ensure respect for the internationally agreed standards for regulation and supervision in the financial services sector when negotiating and implementing trade agreements with countries that are considered to be tax havens;
Käesoleva raporti eesmärk on rõhutada teenuskaubanduse tähtsust jõukuse ja töökohtade loojana kõikide maailma majanduste jaoks ning arengu katalüsaatorina.
This report aims to highlight the importance of trade in services as a creator of wealth and jobs for all economies around the world, as well as a catalyst for development.
Teenused moodustavad igal pool maailmas majanduse ja äri selgroo, mitte ainult jõukuse tekitamise vahendina kui sellisena, vaid ka olulise toetuse pakkujana majandusele ja tööstusele tervikuna, näiteks rahanduse, logistika ja teabevahetuse kaudu.
Services provide the backbone to economies and trade around the world, not only as a means to creating wealth in itself, but also in providing vital support to the economy and industry as a whole through, for example, finance, logistics and communications.
Mõiste „teenuskaubandus” hõlmab suurt hulka tegevusalasid, mis muudab võimatuks püüde käsitleda neid kõiki ühes raportis.
The term "Trade in Services" covers a huge range of industries, making it impossible to try and incorporate them all into one report.
Seetõttu keskendub käesolev raport teenuseid puudutavatele laiematele teemadele, sh GATSile ning kahepoolsetele ja piirkondlikele kaubanduslepingutele, ning ka mõnele sektoripõhisele näitele.
Therefore, this report will focus on the broader themes of services, including GATS and bilateral and regional trade agreements, as well as a few examples of sector specific issues.
TEENUSED KUI MAJANDUSE OSA
SERVICES AS PART OF AN ECONOMY
Tänapäeva üleilmastumise tase ja kiire tehnoloogiline areng nõuavad rohkem kui kunagi varem, et tähelepanu pöörataks mitte ainult füüsiliste esemete vaid ka teenuste kaubandusele.
Today's level of globalisation and rapid technological advancement require more than ever that attention be given not only to trade in physical goods, but also trade in services.
Uurimused on korduvalt näidanud, et teenused moodustavad pidevalt kasvava osa SKTst peaaegu igas majanduses, 75% ELis, 78% Põhja-Ameerikas, 52% Aafrikas ja 60% Aasias.
Studies repeatedly show that services make up an ever increasing percentage of GDP of nearly every economy, 75% for EU, 78% for North America, 52% for Africa and 60% for Asia.
Kuigi kaubavahetus sõltub suures osas tõhusast teenusemajandusest, ei tähenda see, et teenuskaubandust tuleks kohelda samamoodi.
While trade in goods relies to a great extent on an efficient services economy, this does not mean that trade in services should be treated in the same way.
Tõepoolest, kuna rahandus-, side- ja erialateenused on olulised vahetooted kõigi sektorite toodangus, võimaldavad tehnoloogilised parendused neis sektorites avaldada mõju kogutootlikkuse kasvule.
Indeed, because financial, communications, and professional services are key intermediate inputs into production in all sectors, technological improvements in these sectors could have the effect of upgrading overall productivity.
Seega, kui kaubavahetuse liberaliseerimine viib majanduse spetsialiseerumisele, siis teenuskaubanduse avamine välisinvesteeringute lubamise teel võib kaasa tuua toodangu kasvu ja tasakaalustumise ning parema infrastruktuuri majanduse kõikide sektorite jaoks.
Thus, whereas liberalising trade in goods moves an economy towards specialisation, opening up trade in services through permitting foreign investment could lead to increased and balanced output as well as better infrastructure for all sectors of the economy.
Käesolev raport rõhutab, et teenused ei ole rikkamate riikide pärusmaa, vaid iga majanduse oluline ja kasvav osa.
This report stresses that services are not the preserve of richer countries but are an important and growing part of any economy.
Vaeste riikide tohutu kasvupotentsiaal teenuste kaudu on saanud suurepärase näite Aafrika ja Lõuna-Ameerika telekommunikatsioonifirmade plahvatusliku kasvu näol, demonstreerides edu, mida on võimalik saavutada liberaliseerimise ja vaba konkurentsi abil.
The huge potential for growth through services in poor countries has been set an excellent example by the boom in African and South American telecoms, which has shown the progress that can be made through liberalisation and competition.
Telekomide buum toob hästi esile ka kaasmõjud, mida teenuste liberaliseerimine võib kaasa tuua, ergutades kaubandust ja hõlbustades üleilmastumist, mis võimaldavad vaesemate riikide ettevõtjatele ja kodanikele juurdepääsu kommunikatsioonivahenditele ja teabele, mis muidu jääks kättesaamatuks.
The telecoms boom also highlights the knock on effects that liberalisation of services can have, boosting trade and facilitating globalisation giving entrepreneurs and citizens of poorer countries access to communications and information that would otherwise be unavailable.
On tähtis rõhutada, et teenuskaubanduse avamine ei tähenda erastamist.
It is important to stress that opening up trade in services does not mean privatisation.
Konkreetsed valitsused võivad soovi korral endiselt pakkuda riikliku panga, riikliku side või riikliku veevärgi teenuseid, ja endiselt võivad nad takistada kohalikel ja välismaistel ettevõtjatel pakkuda nendega konkureerivaid teenuseid, kuigi mitteriiklik teenustepakkumine võib mitmete avalike teenuste puhul olla pigem täienduseks kui takistuseks.
Individual governments of countries, should they so wish, can still offer a state-run bank, state-run telecommunications or state-run water services, yet they may still prevent local and foreign entrepreneurs or companies from offering competing services alongside, even though non-state provision of services could supplement rather than hinder many public services.
Raportöör möönab selle olulisust, et kodanikele pakutaks juurdepääsu ja valikut, eriti vaesemates riikides, kus kohalikel või riikide valitsustel puuduvad rahalised vahendid ja mõnikord isegi tahe pakkuda korralikke teenuseid.
The author recognises that it is important that citizens are offered access and choice, particularly in poorer countries where the local or national governments do not have the funds or even sometimes the inclination for decent service provision.
Näiteks mõningatel juhtudel ei suuda valitsused varustada slummide elanikke puhta veega.
For example, in some cases, governments do not have the capacity to provide clean water to residents of slums.
Mõningad uuringud on näidanud, et paljud slummides elavad vaesed suudavad maksta ja ka maksavad eraviisilise veevarustuse eest, isegi kui hind võib esmapilgul kõrge tunduda.
There have been studies which show that many of the poor who live in slums can and indeed do pay for privately provided water, even if tariffs might seem initially quite high.
Kuid see on tihti ikkagi madalam, kui hind, mida nad maksaksid vahendajatele vee eest, mis ei ole ohutu ja mille peale ei saa kindel olla.
This is because it is often still lower than what they had to pay to middlemen for water that was unsafe and unreliable.
Seejuures võiksid alternatiivsed teenusepakkujad olla lihtsalt kohalikud ettevõtjad, mitte tingimata välismaised teenusepakkujad.
However, alternative providers could simply be local entrepreneurs and not neccesarily foreign providers.
Lisaks sellele tähendaks teenuskaubanduse avamine näiteks finantsteenuste valdkonnas seda, et kodanikud ei peaks laenu taotlemisel lootma vaid üheleainsale pangale, mida võib-olla juhib korrumpeerunud valitsuse liikme partner või perekonnaliige.
Furthermore, opening up of trade in financial services for example would mean that citizens would not have to rely on one single bank for a loan, which might be run by an associate or family member of a corrupt government.
Niisamuti suhtuvad kodanikud tihti positiivselt meediateenuste avamisse, sest see toob kaasa tarbijavaliku ja suurema sõnavabaduse.
Likewise, citizens often welcome the opening of media services since this leads to user choice and increased freedom of expression.
Raportöör suhtub kriitiliselt juhtudesse, kus kultuurilise mitmekesisuse mõistet kasutatakse ettekäändena konkureerivate meediateenuste osutajate välistamiseks või sulgemiseks, eesmärgiga säilitada riigipropagandat käiav monopolistlik riiklik saatejaam.
The author is critical of instances where the notion of cultural diversity is used as an excuse to shut out or shut down competing media service providers in order to maintain a monopoly state broadcaster churning out state propaganda.
GATS JA TEISED KAHEPOOLSED JA PIIRKONDLIKUD KOKKULEPPED
GATS AND OTHER BILATERAL AND REGIONAL AGREEMENTS
Praegune WTO Doha arenguvoor on jõudnud ummikusse lahkarvamuste tõttu põllumajanduse osas.
The current Doha Development round of the WTO is currently in deadlock following disagreements over agriculture.
Käesolev raport tuletab lugejatele meelde, et põllumajandus – mis on küll inimeksistentsi seisukohast tähtis sektor – moodustab vaid väikese osa SKTst ja ei tohiks takistada teiste tähtsate maailmamajanduse sektorite avamist.
This report reminds readers that agriculture - while an important sector for human survival - is but a small percentage of GDP and should not hold up the opening of other important sectors of the global economy.
EL peaks olema moraalseks liidriks ja loobuma neist tollidest ja subsiidiumitest, mis takistavad füüsiliste kaupade vahetust ja põllumajandust, et püüda suuremat auhinda teenuskaubanduse näol, mis ei ole oluline mitte ainult ELi tootjatele ja tarbijatele, vaid ka vaesemate maade kodanikele.
The EU should demonstrate moral leadership by cutting those tariffs and subsidies that hinder trade in physical goods and agriculture in order to achieve the bigger prize of trade in services, which is vital not only for EU producers and consumers but also for citizens of poorer countries.
Ummik mitmepoolsetel läbirääkimistel on tähendanud seda, et paljud riigid, sh EL, liiguvad edasi kahepoolsete ja piirkondlike kokkulepetega.
The multilateral deadlock has meant that the many countries, including that EU are going ahead with bilateral and regional agreements.
CARIFORUMiga sõlmitud majanduspartnerluslepingus kokku lepitud kohustused on näidanud selget valmisolekut võtta teenused päevakorda.
The commitments negotiated in the Economic Partnership Agreement signed with the CARIFORUM have shown a clear willingness to put services on the agenda.
Kokkulepped 4. režiimi osas peaksid loodetavasti käsitlema ajude äravoolu probleemi, aga ka ajude raiskamist, mille puhul vaesemate riikide haritud inimesed ei saa võimaluste puudumise tõttu rakendada oma oskusi kohapeal.
The agreements on mode 4 should hopefully address the brain drain, as well as the "brain in a drain" problem, where educated people in poorer countries are unable to apply their skills locally owing to lack of opportunities.
3. märgib, et Euroopa äriühingud on rahvusvahelisel tasandil üha aktiivsemad, et ülemaailmset majanduskasvu edendavad suures osas kolmandad riigid ning et parem turulepääs aitaks seega kaasa Euroopa Liidu konkurentsivõime suurendamisele;
Notes that European companies are increasingly active internationally, that global economic growth is, to a large extent, driven by third countries, and that improved market access would therefore contribute towards strengthening the European Union's competitiveness;
12. juhib komisjoni tähelepanu Euroopa Liidus konkurentsieeskirjadest kinnipidamisega seonduvatele võimalikele riskidele, sest WTO riigihangete lepingus puudub vastastikkuse põhimõte;
Draws the Commission’s attention to the potential risks, with regard to compliance with the competition rules within the European Union, due to the lack of reciprocity in the WTO agreement on public procurement;
16. võttes arvesse AKV riikide nõrka finants-, haldus- ja institutsioonilist suutlikkust, kutsub komisjoni üles maksuparadiisina tuntud riikidega sõlmitavate kaubanduslepingute läbirääkimistel ja rakendamisel järgima rahvusvaheliselt kokkulepitud reguleerimis- ja järelevalvenorme finantsteenuste sektoris;
Mindful of the weak financial, administrative and institutional capacity of the ACP countries, invites the Commission to ensure respect for the internationally agreed standards for regulation and supervision in the financial services sector when negotiating and implementing trade agreements with countries that are considered to be tax havens;
teenusekaubanduse kohta
on Trade in Services
3. on seisukohal, et tõhusalt toimiv teenuste siseturg on tähtis ELi ettevõtjate ülemaailmse konkurentsivõime huvides; rõhutab, et sellega seoses on oluline ühenduse õigusaktide, sealhulgas direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul
Takes the view that an effectively functioning internal market in services is important for the global competitiveness of EU enterprises; stresses that the timely and correct implementation and transposition of Community legislation, including Directive 2006/123/EC on services in the internal market