natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ametiseisundi muutuste, sealhulgas koolituste, füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise, ettevõtete asutamise ja geograafilise liikuvuse toetamine.
- support for transitions in occupational status, including training, self-employment, business creation and geographic mobility.
– ametiseisundi muutuste, sealhulgas koolituste, füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise, ettevõtete asutamise ja geograafilise liikuvuse toetamine;
- support for transitions in occupational status, including training, self-employment, business creation and geographic mobility,
– pöörata erilist tähelepanu naistel uue ettevõtte loomist või füüsilisest isikust ettevõtjaks takistavatele asjaoludele, et need kaotada;
- paying particular attention to obstacles that hinder women who wish t o set up new businesses or become self-employed, with a view to their removal.
Kooskõlas nõukogus vastu võetud kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtetega peavad liikmesriigid valima rakendamiseks oma meetodid.
The Member States should implement their own pathways based on the common principles of flexicurity adopted by the Council.
Tööturu osapoolte kaasamine kaitstud paindlikkuse (flexicurity) poliitika väljatöötamisse ja rakendamisse sotsiaalse dialoo gi ja kollektiivlepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kaudu on otsustava tähtsusega.
The involvement of the social partners in the des ign and implementation of flexicurity policies through the social dialogue and collective bargaining is of crucial importance.
Vt ka kompleksne suunis nr 5 „Edendada makromajanduspoliitika, struktuuripoliitika ja tööhõivepoliitika vahelist sidusust”.
See also integrated guideline ‘To promote greater coherence between macroeconomic, structural and employment policies’ (No 5).
Lisa – jaotis 2 – suunisele 21 järgnev lõik
Annex – section 2 – paragraph following guideline 21
Et maksimeerida töökohtade loomist, säilitada konkurentsivõimet ja anda oma panus üldisesse majanduslikku raamistikku, peaks üldine palkade areng olema kooskõlas tööviljakuse kasvuga kogu majandustsükli vältel ja peegeldama olukorda tööturul.
To maximise job creation, preserve competitiveness and contribute to the general economic framework, overall wage developments should be in line with productivity growth over the economic cycle and should reflect the labour market situation.
Soolist palgaerinevust tuleks vähendada.
The gender pay gap should be reduced.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata madalatele palgatasemetele ametialadel ja sektorites, kus enamasti domineerivad naised, ning sellele, millised on kõnealuste ametialade ja sektorite väiksemate sissetulekute põhjused.
Particular attention should be given to the low level of wages in professions and sectors which tend to be dominated by women and to the reasons which lead to reduced earnings in professions and sectors in which women become more prominent.
Töökohtade loomise soodustamiseks, eriti madalapalgaliste töökohtade puhul, võivad osutuda vajalikuks ka jõupingutused palgaväliste tööjõukulude vähendamiseks ja maksukoormuse ülevaatamiseks.
Efforts to reduce non-wage labour costs and to review the tax wedge may also be needed to facilitate job creation, especially for low-wage employment.
Erilist tähelepanu tuleks soolist e palgaerinevuste vähendamise eesmärgil pöörata madalatele palgatasemetele ametialadel ja sektorites, kus enamasti domineerivad naised, ning sellele, millised on kõnealuste ametialade ja sektorite väiksemate sissetulekute põhjused.
Particular attention should be given , with a view to narrowing the pay gap between the sexes, to the low level of wages in professions and sectors which tend to be dominated by women and to the reasons which lead to reduced earnings in professions and sectors in which women become more prominent.
Lisa – jaotis 2 – suunis 22 – esimene taane
Annex – section 2 – guideline 22 – indent 1
– julgustada tööturu osapooli kujundama oma vastutusalas palgaläbirääkimisteks sobivat raamistikku, mis peegeldaks tootlikkust ja tööturgudega seonduvaid probleeme kõigil asjaomastel tasanditel ning väldiks soolisi palgaerinevusi;
- encouraging social partners within their own areas of responsibility to set the right framework for wage bargaining in order to reflect productivity and labour market challenges at all relevant levels and to avoid gender pay gaps,
– julgustada tööturu osapooli kujundama oma vastutusalas palgaläbirääkimisteks sobivat raamistikku, mis peegeldaks tootlikkust ja tööturgudega seonduvaid probleeme kõigil asjaomastel tasanditel, et tagada Euroopa kodanikele piisav ostujõud ning väldiks soolisi palgaerinevusi ja suurenevat ebavõrdsust ;
- encouraging social partners within their own areas of responsibility to set the right framework for wage bargaining in order to reflect productivity and labour market challenges at all relevant levels , to guarantee European citizens sufficient purchasing power and to avoid gender pay gaps and growing inequalities ,
Lisa – jaotis 3 – esimene lõik
Annex – section 3 – paragraph 1
Euroopa peab hakkama rohkem ja tõhusamalt investeerima inimkapitali.
Europe needs to invest more and more effectively in human capital.
Liiga paljud inimesed ei suuda tööturule pääseda ja seal edasi liikuda või tööturul püsida oskuste puudumise või oskuste sobimatuse tõttu.
Too many people fail to enter, progress or remain in the labour market because of a lack of skills, or due to skills mismatches.
Selleks et soodustada igas vanuses meeste ja naiste tööturule pääsemist, tõsta tööviljakust, innovaatilisust ja kvaliteeti, on ELil vaja kooskõlas kaitstud paindlikkuse põhimõttega investeerida üksikisikute, ettevõtete, majanduse ja ühiskonna huvides senisest enam ja tõhusamalt inimkapitali ja elukestvasse õppesse .
To enhance access to employment for men and women of all ages, raise productivity levels, innovation and quality at work, the EU needs higher and more effective investment in human capital and lifelong learning in line with the flexicurity concept for the benefit of individuals, enterprises, the economy and society.
Selleks et soodustada igas vanuses meeste ja naiste tööturule pääsemist võrdsete võimaluste alusel , tõsta tööviljakust, innovaatilisust ja kvaliteeti ning aidata töötajatel kohaneda kiiretest muutustest tulenevate uute tingimustega , on ELil vaja kooskõlas kaitstud paindlikkuse põhimõttega investeerida üksikisikute, ettevõtete, majanduse ja ühiskonna huvides senisest enam ja tõhusamalt inimkapitali ja elukestvasse kutseõppesse elukestva õppe erinevatele vormidele juurdepääsu kaudu .
To enhance access to employment on the basis of equal opportunit ies for men and women of all ages, raise productivity levels, innovation and quality at work, and assist workers in adapting to new conditions arising from rapid change, the EU needs higher and more effective investment in human capital and lifelong profes sional training, via access to the various forms of lifelong learning in line with the flexicurity concept for the benefit of individuals, enterprises, the economy and society.
Lisa – jaotis 3 – suunis 23
Annex – section 3 – guideline 23
Suunis 23.
Guideline 23 .
Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali järgmiste meetmetega:
Expand and improve investment in human capital through:
Suunis 23.
Guideline 23.
Laiendada elukestva õppe võimalusi ja parandada investeerimist inimkapitali järgmiste meetmetega:
Expand lifelong learning opportunities and improve investment in human capital through:
– kaasav haridus- ja koolituspoliitika ja meetmed esmasele kutseharidusele, kesk- ja kõrgharidusele ligipääsu oluliseks hõlbustamiseks, sealhulgas praktiline väljaõpe ja ettevõtluskoolitused;
- inclusive education and training policies and action to facilitate significantly access to initial vocational, secondary and higher education, including apprenticeships and entrepreneurship training,
– kooli pooleli jätjate arvu oluline vähendamine;
- significantly reducing the number of early school leavers,
– vähendada võimalikult palju kooli pooleli jätjate arvu , et takistada õpila stel kooli poolelijätmist kvalifikatsiooni saamata, mis toob kaasa suure tõenäosuse jääda töötuks;
- reducing the number of early school leavers to as great an extent as possible in order to prevent pupils from leaving school without qualifications and thereby running a high risk of unemployment,
– tõhusad elukestva õppe strateegiad, mis on avatud kõigile koolides, ettevõtetes, riigiasutustes ja majapidamistes kooskõlas Euroopa kokkulepetega ja mis sisaldavad asjakohaseid stiimuleid ja kulude jagamise mehhanisme, eesmärgiga suurendada kogu elutsükli jooksul osavõttu kutsealasest täiendkoolitusest ja töökohal toimuvatest koolitusest eelkõige väheste oskustega ja vanemaealiste töötajate hulgas.
- efficient lifelong learning strategies open to all in schools, businesses, public authorities and households according to European agreements, including appropriate incentives and cost-sharing mechanisms, with a view to enhancing participation in continuous and workplace training throughout the life-cycle, especially for the low-skilled and older workers.
– tõhusad elukestva õppe strateegiad, mis on avatud kõigile koolides, ettevõtetes, riigiasutustes ja majapidamistes kooskõlas Euroopa kokkulepetega ja mis sisaldavad asjakohaseid stiimuleid ja kulude jagamise mehhanisme, eesmärgiga suurendada kogu elutsükli jooksul osavõttu kutsealasest täiendkoolitusest ja töökohal toimuvatest koolitusest eelkõige väheste oskustega ja vanemaealiste töötajate hulgas;
- efficient lifelong learning strategies open to all in schools, businesses, public authorities and households according to European agreements, including appropriate incentives and cost-sharing mechanisms, with a view to enhancing participation in continuous and workplace training throughout the life-cycle, especially for the low-skilled and older workers,
– tagada tingimused, mis lihtsustavad naiste juurdepääsu haridusele, täiendõppele ja elukestvale õppele, eriti juu rdepääsu koolitusele ja karjääri jaoks vajaliku kvalifikatsiooni omandamisele;
- ensuring the conditions for facilitating access by women to education, continuing training and lifelong learning, in particular access to training and the necessary qualifications for careers,
Vt ka kompleksne suunis nr 7 „Suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, eelkõige eraettevõtjate seas”.
See also integrated guideline ‘To increase and improve investment in R & D, in particular by private business’ (No 7).
Lisa – jaotis 3 – suunisele 23 järgnev lõik
Annex – section 3 – paragraph following guideline 23
Ei piisa sellest, et seatakse julgeid eesmärke ja suurendatakse kõigi osalejate poolseid investeeringuid.
Setting ambitious objectives and increasing the level of investment by all actors is not enough.
Tagamaks, et pakkumine vastab tegelikkuses nõudlusele, peavad elukestva õppe süsteemid olema kättesaadavad, taskukohased ja vastama muutuvatele vajadustele.
To ensure that supply meets demand in practice, lifelong learning systems must be affordable, accessible and responsive to changing needs.
Haridus- ja koolitussüsteemide kohandamine ja nende suutlikkuse suurendamine on vajalik nende vastavusseviimiseks tööturu, teadmistepõhise majanduse ja ühiskonna vajadustega ning nende tõhusaks toimimiseks.
Adaptation and capacity-building of education and training systems is necessary to improve their labour market relevance, their responsiveness to the needs of the knowledge-based economy and society and their efficiency and equity .
Info- ja sidetehnoloogiat saab kasutada ligipääsu parandamiseks õppele ja selle kujundamiseks vastavalt tööandjate ja töötajate vajadustele.
ICT can be used to improve access to learning and better tailor it to the needs of employers and employees.
Ühtlasi on vaja suurendada nii õppijate kui ka töötajate geograafilist liikuvust, mis tagaks parema ligipääsu töövõimalustele kogu ELis.
Greater mobility for both work and learning purposes is also needed to access job opportunities more widely in the EU at large.
Kõrvaldada tuleks veel olemasolevad takistused töötajate liikumisele Euroopa tööturu piires, eriti kvalifikatsiooni ja pädevuse tunnustamise ja läbipaistvusega seotud takistused.
The remaining obstacles to mobility within the European labour market should be lifted, in particular those relating to the recognition and transparency and use of qualifications and learning outcomes, notably through the implementation of the European Qualifications Framework.
Riiklike haridus- ja koolitussüsteemide reformimisel on tähtis kasutada kokkulepitud Euroopa instrumente ja võrdlusaluseid vastavalt tööprogrammis „Haridus ja koolitus 2010” sätestatule.
It will be important to make use of the agreed European instruments and references to support reforms of national education and training systems, as is laid down in the Education and Training 2010 Work Programme.
Haridus- ja koolitussüsteemide kohandamine ja nende suutlikkuse suurendamine on vajalik nende vastavusseviimiseks tööturu, teadmistepõhise majanduse ja ühiskonna vajadustega ning nende tõhusaks toimimiseks , juurdepääsetavuseks ja kättesaadavuseks võrdsetel alustel .
Adaptation and capacity-building of education and training systems is necessary to improve their labour market relevance, their responsiveness to the needs of the knowledge-based economy and society , their efficiency and their accessibility and availability on an equitable basis .
Igas vanuses meeste ja naiste juurdepääsuga haridusele ja koolitusele ning ühelt poolt vajaduste ja oskuste ning teiselt poolt vajaduste ja avaliku ja erasektori pakutava hariduse ja koolituse ühitamisega peab kaasnema elukestva kutsenõustamise süsteem.
Access to education and training for men and women of all ages and the matching of needs with skills and with the education and training provided by the public and private sector, must be accompanied by a system of lifelong careers guidance.
Lisa – jaotis 3 – suunis 24 – esimene a taane (uus)
Annex – section 3 – guideline 24 – indent 1 a (new)
– võimaldada järgmiste õpetajate põlvkondade kaudu õpetusmeetodite ja õpetuse sisu edasiandmist;
- enabling educational techniques and teaching content to be passed on through successive generations of teache rs,
Lisa – jaotis 3 – suunis 24 – kolmas a taane (uus)
Annex – Section 3 – Guideline 24 – indent 3 a (new)
– pakkuda võõrkeeleõpet põhi- või elukestva õppe osana.
- providing for foreign language learning as part of initial and lifelong training.
Euroopa Liidus ja mitmepooluselises maailmas on vaja osata paljusid keeli töötajate liikuvuse lihtsustamiseks.
Proficiency in a number of languages is necessary in the European Union and in a multipolar world in order to facilitate worker mobility.
Lisa 1 a (uus)
Annex 1 a (new)
LISA 1a
ANNEX 1a
Eesmärgid ja sihttasemed
Targets and benchmarks
Euroopa tööhõivestrateegia raames lepiti kokku järgmised eesmärgid ja sihttasemed:
The following targets and benchmarks were agreed in the context of the European Employment Strategy:
– igale töötule pakutakse – noorte puhul 4 ja täiskasvanute puhul 12 kuu jooksul – nn uut algust koolituse, ümberõppe, tööpraktika, töökoha või muu tema konkurentsivõimet tõstva meetme näol, jätkates vajaduse korral samaaegselt tööotsingute toetamist;
- that every unemployed person is offered a new start before reaching 4 months of unemployment in the case of young people and 12 months in the case of a dults in the form of training, retraining, work practice, a job or other employability measure, combined where appropriate with on-going job search assistance,
–2 010. aastaks võtab 25 % pikaajalistest töötutest osa mõnest aktiivsest meetmest koolituse, ümberõppe, tööpraktika või muust nende konkurentsivõimet tõstvast meetmest, eesmärgiga saavutada kolme kõige edasijõudnuma liikmesriigi keskmine tase;
- that 25% of the long-term unemployed should participate by 2010 in an active measure in the form of training, retraining, work practice, or another employability measure, with the aim of achieving the average of the three most advanced Member States,
– tööotsijat el kogu ELis on võimalik tutvuda kõikide vabade töökohtadega, mida liikmesriikide tööhõivetalitused vahendavad, et edendada tööotsijate liikuvust Euroopa tööturul;
- that jobseekers throughout the EU are able to consult all job vacancies advertised through Me mber States' employment services, in order to promote mobility of jobseekers on the European labour market,
– 2010. aastaks tõstetakse Euroopa Liidu tasandil lõplikku tööturult lahkumise iga viie a asta võrra (võrreldes 59,9 aastaga 2001. aastal);
- an increase by five years, at EU level, of the effective average exit age from the labour market by 2010 (compared to 59,9 in 2001),
– 2010. aastaks pakutakse lastehoiuvõimalusi vähemalt 90 %le vähemalt kolmeaastastest ja kooliealistest lastest ning vähemalt 33 %le alla kolmeaastastest lastest;
- the p rovision of childcare by 2010 to at least 90% of children between 3 years old and the mandatory school age and at least 33% of children under 3 years of age,
– kooli pooleli jätnute keskmine arv ELis ei ületa 10 %;
- an EU average rate of no more than 10% early school leavers,
– vähemalt 85 % 22aastastest inimestest peaks olema 2010. aastaks omandanud keskhariduse;
- that at least 85% of 22-year olds should have completed upper secondary education by 2010,
– elukestvas õppes osalejaid peaks ELis olema keskmiselt vähemalt 12,5 % täiskasvanud tööealisest elanikk onnast (25–64 aasta vanused).
- that the EU average level of participation in lifelong learning should be at least 12.5% of the adult working-age population (25 to 64 age group).
11. detsembri 2007. aasta strateegilises aruandes majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni tegevuskava kohta jõuab komisjon järeldusele, et majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni tegevuskava toimib.
In its strategic report on the renewed Lisbon strategy for growth and jobs of 11 December 2007, the Commission concludes that the Lisbon Strategy for Growth and Jobs is working.
Komisjon teeb 2008. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule ettepaneku kinnitada kehtivad majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevad suunised ka järgmiseks tsükliks 2008–2010 ning keskenduda nende rakendamise tugevdamisele liikmesriikide riiklikes reformikavades.
It proposes to the Spring Council 2008 to reaffirm the current guidelines for growth and jobs, including the employment guidelines, for the next cycle 2008-2010 and to focus on strengthening their implementation in Member States' National Reform Programmes.
Arvamuse koostaja jagab arvamust, et uuendatud Lissaboni tegevuskava on hakanud tulemusi andma.
Your draftswoman shares the view that the renewed Lisbon Strategy is beginning to deliver results.
Euroopa Komisjoni viimaste majandusprognooside kohaselt on SKT kasv ELis hakanud pärast 2005. aasta 1,8 % taset tõusma ning tõuseb prognooside kohaselt 2007. aastal 2,9 %le ja 2008. aastal 2,4 %le.
According to the European Commission's latest economic forecasts, GDP growth in the EU has risen from 1,8 % in 2005 and is expected to increase to 2,9% in 2007 and to 2,4% in 2008.
2007. aastal loodi ELis 3,6 miljonit uut töökohta ning ajavahemikuks 2008–2009 prognoositakse veel 4,5 miljoni uue töökoha loomist.
In 2007, 3.6 million new jobs were created in the EU and 4.5 million jobs are expected to be created in the period 2008-2009.
Tööhõive on praegu ligikaudu 65 % kogu tööealisest elanikkonnast ning tõuseb prognooside kohaselt 2009. aastal 66 %le, samas kui tööpuuduse määr langeb prognooside kohaselt 8,9 %lt 2005. aastal 7,3 %le 2007. aastal ja 7,1 %le 2008. aastal.
The employment rate is currently around 65% of the total working-age population and is expected to move above 66% in 2009, whereas the unemployment rate is expected to move from 8.9% in 2005 to 7.3% in 2007 and 7.1% in 2008.
Pärast hiljutisi rahutusi Ameerika Ühendriikide finantsturgudel ja – mõnevõrra vähem – ka ELis, võib olla vajalik ELi kasvuprognoose pisut kärpida.
However, following the recent turbulences on the financial markets in the US and - to a somewhat lesser extent - in the EU, the estimated EU growth figures may have to be slightly moderated.
Seepärast tuleb ELil suurendada jõupingutusi Lissaboni tegevuskava keskmes oleva nn teadmiste kolmnurga (teadusuuringud, haridus ja innovatsioon) tugevdamiseks ja luua oma kasvudünaamika.
Therefore, the EU needs to enhance its efforts to reinforce the so called knowledge triangle (research, education and innovation) at the heart of the Lisbon Strategy in order to create a growth dynamic of its own.
Peale selle on arvamuse koostaja arvamusel, et uuendatud Lissaboni tegevuskava ei ole kõigi Euroopa kodanike jaoks toiminud.
Moreover, your draftswoman is of the opinion that the renewed Lisbon Strategy is not delivering for all European citizens.
Eriti tuleb tähelepanu pöörata asjaolule, et praegu on ELis 6 miljonit noort, kes jätavad kooli pooleli.
Particular attention needs to be drawn to the fact that 6 million young people in the EU currently leave school early.
See moodustab 15 % kõigist noortest vanuses 18–24.
That's 15% of all young people between 18 and 24.
2006. aastal moodustas noorte tööpuuduse määr 40 % kogu ELi tööpuudusest.
In 2006, youth unemployment represented 40% of total unemployment in the EU.
Peale selle olid kolmandate riikide kodanike 2006. aasta tööpuuduse määrad peaaegu kaks korda suuremad kui ELi kodanike puhul.
Furthermore, 2006 unemployment rates were almost twice as high for non-EU nationals as for EU nationals.
Kahju on kannatanud ka kõige madalama sissetulekuga inimesed – 78 miljonit inimest (16 % kogu ELi elanikkonnast) on vaesed või on ohus sattuda vaesusse.
People with the lowest incomes are also hit: 78 million people - or 16 % of the total EU population - are poor or are at risk-of-poverty.
Asjaolu, et ELis on 14 miljonit töötavat vaest inimest, näitab, et majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni tegevuskava ei toimi sotsiaalse kaasamise seisukohalt.
The fact that there are 14 million working poor in the EU also shows that the Lisbon Strategy for growth and jobs is not delivering on social inclusion.
Peale selle võib Lissaboni tegevuskava küll olla loonud uusi töökohti, kuid mitte alati paremaid töökohti.
Furthermore, the renewed Lisbon Strategy may have delivered more jobs but not always better jobs.
Hiljutised EUROSTATi arvud näitavad, et tähtajaliste lepingute arv ja osalise tööajaga tööhõive ei ole ELis tervikuna vähenenud, vaid ikkagi järk-järgult suureneb.
Recent EUROSTAT figures show that the amount of fixed-term contracts and part-time employment in the EU as a whole has not decreased but that it is still gradually increasing.
Osalise tööajaga inimeste arv tõusis ajavahemikul 2000–2006 16,2 %lt 18,1 %le ning tähtajalise lepinguga töötajate osakaal on tõusnud 12,3 %lt 14,4 %le.
Whereas the amount of persons employed part-time moved from 16.2% to 18.1% between 2000 and 2006, the share of employees with a contract of limited duration has grown from 12,3% to 14.4%.
Mis veelgi olulisem, ajavahemikul 2000–2005 on tõusnud ka mittevabatahtlike tähtajalise lepingute osakaal naiste puhul 7,5 %le ja meeste puhul 6,7 %le.
Even more importantly, the share of involuntary fixed-term contracts in the EU between 2000-2005 has also increased to reach 7,5% for women and 6,7% for men.
2005. aastal oli ligikaudu kolmandikul alla 30aastastest nais- ja meestöötajatest tähtajalised lepingud ning ligikaudu 40 % neist töötas tähtajalistel töökohtadel vastu tahtmist.
In 2005, almost a third of women and men employees aged under 30 had fixed-term contracts and around 40% of these were employed in fixed-term jobs involuntarily.
Lisaks juhitakse EUROSTATi prognoosides tähelepanu sellele, et riiklikud kulutused aktiivsetele tööturupoliitika meetmetele on viimaste aastate jooksul pisut langenud: EL 15-s 0,701 %lt SKTst 2003. aastal 0,64 %le 2004. aastal ja 0,544 %le 2005. aastal ning kogu ELis 0,62 %lt 2004. aastal 0,525 %le 2005. aastal.
Furthermore, EUROSTAT estimates point out that public expenditure on active labour market policy measures has slightly decreased over the last few years: for the EU -15 from 0,701% of GDP in 2003 to 0,64% in 2004 and 0,544% in 2005 and for the entire EU from 0,62% in 2004 to 0,525% in 2005.