natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arengumaade tammiinfrastruktuuride tugevdamise rahastamise kohta
on financing of reinforcement of dam infrastructure in developing countries
– võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Maailmapanga energiastrateegia kohta arengumaadele
– having regard to its resolution of 17 February 2011 on the World Bank’s energy strategy for developing countries
Vastuvõetud tekstid, P7_TA (2011)0067. ;
Texts adopted, P7_TA(2011)0067 . ,
– võttes arvesse Maailmapanga 2010. aasta ülemaailmset arenguaruannet arengu ja kliimamuutuse kohta;
– having regard to the ‘World Development Report 2010: Development and Climate Change’,
– võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMP) 2011. aasta aruannet „ÜRO Keskkonnaprogrammi tahma ja troposfäärilise osooni komplekshinnang.
– having regard to the 2011 report of the United Nations Environment Programme (UNEP) and the World Meteorological Organisation (WMO), entitled ‘Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone.
Kokkuvõte otsustajatele”;
Summary for Decision Makers’ ,
– võttes arvesse ÜRO kolmandat maailma veevarude arenguaruannet (2009);
– having regard to the 3rd UN World Water Development Report, 2009,
– võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2008. aasta aruannet „Energia kättesaadavus arengumaades“;
– having regard to the 2008 report of the United Nations Development Programme (UNDP) and the World Health Organisation (WHO), entitled ‘The Energy Access Situation in Developing Countries’,
– võttes arvesse UNEPi 2007. aasta aruannet tammide ja arengu projekti „Tammid ja areng: Sobivad meetodid paremate otsuste tegemiseks.
– having regard to the 2007 report of the UNEP Dams and Development Project entitled ‘Dams and Development: Relevant practices for improved decision-making.
Kokkuvõte sobivatest meetoditest paremate otsuste tegemiseks tammide ja nende alternatiivide küsimustes” kohta;
A compendium of relevant practices for improved decision-making on dams and their alternatives’,
– võttes arvesse Maailma tammikomisjoni 16. novembri 2000. aasta lõpparuannet „Tammid ja areng: Uus raamistik otsuste tegemiseks”;
– having regard to the World Commission on Dams Final Report, entitled ‘Dams and Development: a new framework for decision-making’, of 16 November 2000,
– võttes arvesse UNEPi 8. novembri 2010. aasta aruannet „Kõrged mägiliustikud ja kliimamuutus”;
– having regard to the UNEP report entitled ‘High Mountain Glaciers and Climate Change’, of 8 November 2010,
– võttes arvesse UNEPi 2008. aasta aruannet „Oht mageveevarudele.
– having regard to the 2008 UNEP report entitled ‘Freshwater under threat.
Mageveevarude hindamine keskkonnamuutuste korral“;
Vulnerability Assessment of Freshwater Resources to Environmental Change’,
– võttes arvesse arengukomisjoni raportit ( A7-0213/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Development ( A7-0213/2011 ),
A. arvestades, et praeguste arvestuste kohaselt on maailmas kokku üle 50 000 suure tammi ning 100 000 väiksemat ja miljon väikest tammi;
A. whereas by current estimates there are more than 50 000 large dams, 100 000 smaller dams and 1 million small dams worldwide,
B. arvestades, et rahvusvahelistes standardite määratluste kohaselt on suur tamm üle 15meetrine tamm ja väike tamm üldiselt kuni 15meetrine tamm;
B. whereas international standards define a large dam as higher than 15 metres, and a small dam, generally, as lower than 15 metres,
C. arvestades, et aastatel 1999–2001 ehitati Aasiasse 589 suurt tammi ning 2006. aastal oli projekteerimisel või ehitamisel 270 enam kuni 60meetrist või kõrgemat tammi;
C. whereas some 589 large dams were built in Asia from 1999 to 2001 and, as of 2006, 270 dams of 60 metres or larger were planned or under construction,
D. arvestades, et tõsistest keskkonnaalastest probleemidest hoolimata anti luba Belo Monte tammi ehitamiseks Brasiilias, mis on maailma suuruselt kolmas tamm, kuigi tammi ehitamise tõttu jääb vee alla üle 500 ruutkilomeetrine ala, mis põhjustab tõsist kahju Amazonase hindamatule ökosüsteemile ja bioloogilisele mitmekesisusele ning mille tõttu asustatakse ümber 50 000 peamiselt põliselanikku;
D. whereas the licence to construct the world's third largest dam, the Belo Monte dam in Brazil, was granted despite serious environmental concerns, as the dam will flood 500 square kilometres, thus causing severe damage to the Amazon's invaluable ecosystem and biodiversity and displacing 50 000, mainly indigenous people,
E. arvestades, et Euroopa Investeerimispank on osalenud mitmetes suurtes tammiprojektides, sealhulgas Aasias (näiteks Laoses ja Pakistanis);
E. whereas the European Investment Bank has been involved in a number of large dam projects, including in Asia (in countries such as Laos and Pakistan),
F. arvestades, et vesi on põllumajanduse jaoks ülitähtis ja et Aafrikas niisutatakse vaid 5 % haritavast maast, kasutusele on võetud vähem kui 10 % hüdroenergeetika potentsiaalist ja vaid 58 %-l aafriklastest on juurdepääs ohutule joogiveele;
F. whereas water is vital for agriculture, only 5% of Africa’s cultivated land is irrigated, less than 10% of the potential of hydropower has been tapped and only 58% of Africans have access to safe drinking water,
G. arvestades, et veeressursside halb majandamine Aafrikas on põhjustanud ulatusliku pinnaseerosioonini, vee puhastamise kulude suurenemise, reservuaaride kiire mudastumise, majanduselu allakäigu ja veevarustamise häired;
G. whereas poor water resource management in Africa has led to excessive soil erosion, increased costs of water treatment, rapid siltation of reservoirs, decline in economic life and disruption of water supplies,
H. arvestades, et hüdroenergia suurprojektid moodustavad 25 % ette nähtud heite vähendamise ühikutest vastavalt puhta arengu mehhanismile (CDM);
H. whereas large hydropower projects account for 25% of the proposed emissions reduction credits under the Clean Development Mechanism (CDM),
I. arvestades, et detsentraliseeritud veeinfrastruktuuride arendamine on Aafrikas veekindluse tagamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise eeltingimus; arvestades, et veekogumismeetodeid tuleb täiustada, et tagada piisav veevarustus põua ajal ja säilitada liigset vett üleujutuste ajal; arvestades, et Aafrikas on keskmine veekogumisvõime inimese kohta umbes 200 kuupmeetrit aastas, mis on palju vähem kui teiste piirkondade arenguriikides;
I. whereas development of decentralised water infrastructure is a prerequisite for water security in Africa and for meeting the targets of the Millennium Development Goals; whereas improvement of storage methods is needed to enable reliable water supply during droughts and to retain excessive water during periods of flooding; whereas average per capita storage capacity in Africa is about 200 cubic meters a year, much less than that of developing countries in other regions,
J. arvestades, et aastatel 2007–2008 suurenes märgatavalt (kuni 75%) kaubandusega seotud infrastruktuuridele antav toetus, ning ehkki selles valdkonnas on kulukohustuste maht olnud väga kõikuv, on 2008. aasta umbes viie miljardi suurune kogusumma rekordiline;
J. whereas, from 2007 to 2008, support for trade-related infrastructure (TRI) increased strongly (up 75%) and, although commitments have fluctuated extensively in this area, the 2008 figure of close to EUR 5 billion in total is a record high,
K. arvestades, et Maailmapank on veevaldkonna suurim välisrahastaja, kes toetab käimasolevaid veega seotud projekte enam kui 100 riigis kokku 20 miljardi USD ulatuses;
K. whereas the World Bank is the largest external financier in the water sector, with a portfolio of USD 20 billion in water-related projects under implementation in more than 100 countries,
L. arvestades, et tammidel, mis muudavad põhjalikult jõgesid ja loodusvarade kasutamist, on märkimisväärne mõju inimühiskonnale, jõgede ja märgalade ökosüsteemile ning bioloogilisele mitmekesisusele;
L. whereas dams, that fundamentally alter rivers and the use of natural resources, have a significant impact on human communities, riverine and wetland ecosystems and biodiversity,
M. arvestades, et Maailma tammikomisjoni 16. novembri 2000. aasta aruandes järeldatakse, et ehkki suurte tammide abil ei ole õnnestunud toota nii palju elektrit, varustada nii suure koguse veega või kontrollida üleujutuskahjusid nii suures osas kui kavandatud, on neil tohutud sotsiaal- ja keskkonnamõjud ning jõupingutused neid mõjusid vähendada ei ole üldiselt andnud tulemusi;
M. whereas the report of the World Commission on Dams of 16 November 2000 concludes that, while large dams have failed to produce as much electricity, provide as much water, or control as much flood damage as foreseen, they have had huge social and environmental impacts, and efforts to mitigate these impacts have been largely unsuccessful,
N. arvestades, et tammide reservuaaridest läheb õhku kasvuhoonegaase, sealhulgas taimede mädanemisest tekkivat metaani;
N. whereas dams reservoirs emit greenhouse gases, including methane due to the rotting of vegetation,
O. arvestades, et ÜRO hinnangul elab 2050. aastaks kaks miljardit inimest tõsiste üleujutuskahjude ohus,
O. whereas the UN estimates that by 2050 2 billion people will live under the threat of severe flood damage,
P. arvestades, et Maailma tammikomisjoni hinnangul on tammide tõttu kogu maailmas ümber asustatud umbes 40−80 miljonit inimest;
P. whereas the World Commission on Dams estimates that some 40-80 million people have been physically displaced by dams worldwide,
3. juhib tähelepanu sellele, et kogu 20. sajandi teisel poolel on registreeritud ränkade üleujutuste sageduse suurenemist ning et lähikümnenditel saab sellest kriitiline küsimus;
Points out that there has been a documented increase in the frequency of serious floods throughout the second half of the 20th century and that flooding will prove a critical issue in the coming decades;
5. rõhutab, et globaalne soojenemine mõjutab sademete hulka, avaldab mõju liustikele ja jääle, kujutades seega endast toiduga kindlustatusele suurenevat ohtu;
Highlights that global warming will affect patterns of precipitation, impacts on glaciers and ice, representing therefore a growing challenge in terms of food security;
9. rõhutab, et Maailma tammikomisjon järeldab oma 16. novembri 2000. aasta aruandes „Tammid ja areng: Uus raamistik otsuste tegemiseks”, et suurte tammiprojektide majanduslik tasuvus on jäänud saavutamata, kuna suurte tammide majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid ei ole majanduslikus mõttes piisavalt arvestatud;
Underlines that the World Commission on Dams concludes, in its report entitled ‘Dams and Development: A New Framework for Decision-Making’ of 16 November 2000, that the economic profitability of large dam projects remains elusive, as the environmental and social costs of large dams were poorly accounted for in economic terms;
21. juhib tähelepanu sellele, et ilma põhjaliku värske teabeta veeprobleemidest ohustatud alade kohta on varajase hoiatuse süsteemide rakendamine, liustikujärvede seire ja mägipiirkondadele kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise praktiliste meetmete kehtestamine üle jõu käiv ülesanne; toetab kohalike ülikoolide algatust Himalayan University Consortium, et teha selles küsimuses edaspidi koostööd teadusuuringute valdkonnas;
Highlights that, without detailed current information concerning areas at risk from water-related hazards, implementing early warning systems, monitoring glacial lakes and provide mountainous regions with practical measures for adaptation and mitigation of climate change will prove an insurmountable task; supports the initiative called Himalayan University Consortium, started by local universities to cooperate with further scientific studies in the matter;
25. rõhutab, et on vähe tõendeid selle kohta, et suured tammid on elektriküsimuse ainus, parim või optimaalne lahendus, kuna nende abil ei parandata tingimata vaeste ja ühiskonna haavatavate rühmade juurdepääsu elektrile;
Stresses that there is little evidence to establish that big dams are the only, the best or the optimal solution to the electricity question as they do not necessarily improve access to power for the poor and vulnerable sections of society;
27. julgustab rahastamisasutusi ja ELi rahastama suutlikkuse suurendamist ja koolitusi ning paremaid veemajandamismeetodeid, milles arvestatakse teaduslikke ja tehnoloogilisi teadmisi ning taaselustatakse vanu teadmisi, näiteks iidsed ja traditsioonilised niisutussüsteemid, mis on välja toodud UNEPi aruandes kõrgmäestike liustike ja kliimamuutuse kohta; arvab, et kogu ELi poolne rahastamine peab kaasa aitama ELi jätkusuutliku arengu ja toiduga kindlustatuse poliitika edendamise eesmärkidele ja olema kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega;
Encourages financing institutions and the EU to finance capacity building and training in improved land management and improved water management storage methods that take into account scientific and technological knowledge and the revival of old knowledge such as ancient traditional irrigation systems, as outlined in the UNEP report entitled ‘High Mountain Glaciers and Climate Change’; considers that all financing from the EU should contribute to the promotion of the EU’s policy objectives of sustainable development and food security, in accordance with the Millennium Development Goals;
33. nõuab tungivalt viivitamatuid meetmeid tahmaheite vähendamiseks kui kiiret abinõu liustike sulamise peatamiseks, eelkõige heite vähendamise eesmärgil tehtavate teadusuuringute ja tehnoloogiasse investeerimise edendamise teel; väidab, et kuna tahm ja metaan ei püsi atmosfääris kaua, võivad kiirelt rakendatavate strateegiate kombineeritud leevendamismeetmed kiiresti ja järsult kahandada liustikujärvede üleujutuste ohtu;
Urges immediate action be taken with a view to reducing black carbon and methane emissions, mainly through the promotion of research and investments in technology aimed at reducing polluting emissions, as a fast-action method of halting glacial and snow melting; recommends that, given the short atmospheric life of black carbon and methane, combined mitigation by means of fast-action strategies could dramatically and rapidly alleviate the threat of GLOFs;
35. kutsub ELi üles edendama üleujutuste, maalihete ja tsunamide ülemaailmse varajase hoiatuse süsteemi rajamist (võimalusel ÜRO egiidi all) ja tagama, et selline teave jõuaks arenguriikide kõrvalistesse piirkondadesse ja elanikkonna kõige haavatavamate rühmadeni;
Calls on the EU to promote the establishment of a global early warning system for floods, landslides and tsunamis (possibly under the auspices of the UN) and to ensure that this information reaches remote areas and the most vulnerable segments of the population in developing countries;
38. soovitab kiires korras luua ÜRO egiidi all piiriülene agentuur selge eesmärgiga jagada olemasolevaid andmeid, tegeleda piiriüleste veega seotud ohtude ja nende põhjustega ning soovitada sobivaid kohanemis- ja leevendamismeetmeid; rõhutab, et ilma sellise reguleeriva agentuuri juhtimiseta võivad üleujutuste ennetamist ja leevendamist käsitlevad kriitilise tähtsusega läbirääkimised konfliktis olevate riikide vahel ületamatuks osutuda; rõhutab, et sageli peetakse üleujutuste allikaks olevaid liustikupiirkondi strateegilise tähtsusega kohtadeks, mis moodustavad piire riikide vahel ja seega võivad asjaga seotud pooled mitte soovida elutähtsat teavet jagada;
Recommends the formation, as a matter of urgency, of a cross-border agency, established under the auspices of the United Nations, with the express purpose of sharing available data, addressing the problems and causes of transboundary water-related hazards and proposing appropriate adaptation and mitigation measures; stresses that, without such an adjudicating agency at the helm, critical negotiations on flood prevention and alleviation may prove insurmountable between conflicting countries; emphasises that glacial regions, so often the source of flood events, are considered to be points of strategic importance, forming boundaries between nations, and that, as a result, the affected parties might prove reticent in sharing vital information;
43. rõhutab, et tammide ehitamise tõttu ümberasustatud inimesed ei peaks üksnes saama rahalist hüvitust, vaid on vaja tagada nende suutlikkus kindlustada endale pikas perspektiivis elatis;
Emphasises that people who have been displaced due to the construction of dams should not merely receive financial compensation but that their ability to secure their long-term livelihood needs to be ensured;
Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kohta
on the proposal for a Council directive on the management of spent fuel and radioactive waste
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS.........................................................59
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............59
KESKKONNA-, RAHVATERVISE JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS.........82
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 82
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.....................108
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.......................................................................108
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kohta
on the proposal for a Council directive on the management of spent fuel and radioactive waste
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2010)0618 );
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2010)0618 ),
– võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 31 ja 32, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C7‑0387/2010 );
– having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Articles 31 and 32, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0387/2010 ),
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi ( A7‑0214/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0214/2011 ),
2. palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euroopa Aatomiühenduse asutamislepingu artiklit 106a;
Calls on the Commission to alter its proposal accordingly, in accordance with Article 293(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union and Article 106a of the Euratom Treaty;
(1) Asutamislepingu artikli 2 punktis b nähakse ette ühtsete ohutusnormide kehtestamine töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks.
(1) Article 2(b) of the Treaty provides for the establishment of uniform safety standards to protect the health of workers and of the general public.
(1) Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 punktis b nähakse ette ühtsete ohutusnormide kehtestamine töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks.
(1) Article 2(b) of the Euratom Treaty provides for the establishment of uniform safety standards to protect the health of workers and of the general public.
(2) Asutamislepingu artiklis 30 on sätestatud, et kehtestatakse põhistandardid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest.
(2) Article 30 of the Treaty provides for the establishment of basic standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiations.
(2) Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 30 on sätestatud, et kehtestatakse põhistandardid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest.
(2) Article 30 of the Euratom Treaty provides for the establishment of basic standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiations.
(3) Asutamislepingu artikli 37 kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile üldandmed radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kavade kohta.
(3) Article 37 of the Treaty requires Member States to provide the Commission with general data relating to any plan for the disposal of radioactive waste.
(3) Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 37 kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile üldandmed radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kavade kohta.
(3) Article 37 of the Euratom Treaty requires Member States to provide the Commission with general data relating to any plan for the disposal of radioactive waste.
(3 a) Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiviga 89/391/EMÜ 1 nähakse ette tööohutuse ja töötervishoiu parandamist soodustavate meetmete kehtestamine.
( 3a ) Council Directive 89/391/EEC of 12 June 1989 1 provides for the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work.
(4) Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiivi nr 96/29/Euratom (millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest) 22 kohaldatakse igasugusele tegevusele, mille puhul esineb kas kunstlikust allikast või sellisest looduslikust kiirgusallikast pärit radioaktiivse kiirguse oht, kus looduslikke radionukliide töödeldakse või on töödeldud nende radioaktiivsus-, lõhestuvus- või muundamiseks sobivate omaduste tõttu.
(4) Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996 laying down basic safety standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiation 22 applies to all practices which involve a risk from ionizing radiation emanating from an artificial source or from a natural radiation source in cases where natural radionuclides are or have been processed in view of their radioactive, fissile or fertile properties.
See hõlmab samuti sellisest tegevusest pärit materjalide lubatud heidet.
It also covers the authorised releases of materials that originate from such practices.
Kõnealuse direktiivi sätteid on täiendatud teiste, spetsiifilisemate õigusaktidega.
The provisions of that Directive have been supplemented by more specific legislation.
(4) Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiiviga 96/29/Euratom 22 sätestatakse põhilised ohutusnormid .
(4) Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996 22 lays down the basic safety standards.
Seda direktiivi kohaldatakse igasugusele tegevusele, mille puhul esineb kas kunstlikust allikast või sellisest looduslikust kiirgusallikast pärit radioaktiivse kiirguse oht, kus looduslikke radionukliide töödeldakse või on töödeldud nende radioaktiivsus-, lõhestuvus- või muundamiseks sobivate omaduste tõttu.
Th at D irective applies to all practices which involve a risk from ionizing radiation emanating from an artificial source or from a natural radiation source in cases where natural radionuclides are or have been processed in view of their radioactive, fissile or fertile properties.
22 Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiiv 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest ( EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1 ) .
22 Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996 laying down basic safety standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiation ( OJ L 159, 29.6.1996, p.