natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid rohkem erinevate saadavalolevate rahastamisvahendite – nagu Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Integratsioonifond, ühenduse rahvatervise alane tegevusprogramm ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond – sünergiat ja vastastikust täiendavust, et suurendada nende lisandväärtust;
Urges the Commission and the Member States to make greater use of the synergies and complementarities of the various financial instruments available, such as the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund, the European Social Fund, the European Integration Fund, the programme of Community action on public health and the European Agricultural Fund for Rural Development, in order to increase their added value;
17. nõuab tungivalt, et komisjon uuriks territoriaalse ühtekuuluvuse rohelise raamatu raames, kas NUTSi 4. tasand sobiks diferentseeritud poliitika teostamiseks, et saavutada territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk;
Urges the Commission to examine, in the framework of the Green Paper on territorial cohesion, whether the NUTS 4 level would be appropriate for pursing a differentiated policy to achieve the objective of territorial cohesion;
Ühtekuuluvuspoliitika on üks Euroopa Liidu tähtsamaid prioriteete.
Cohesion policy is one of the most important priorities of the European Union.
ELi eelarvest 1/3 moodustava rahastamispaketiga on nimetatud poliitikavaldkonna – mis põhineb rohkem kui ükski teine poliitikavaldkond solidaarsuse põhimõttel – eesmärk vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi liikmesriikide ja nende 268 piirkonna vahel.
With a financial envelop amounting 1/3 of the EU budget, this policy based more than any other policy on the principle of solidarity is intended to reduce economic, social and territorial disparities between the Member States and their 268 regions.
Siiski on kõnealused erinevused endiselt märkimisväärsed.
Nevertheless, those disparities still remain important.
Ei tohi unustada, et ühes piirkonnas neljast on SKT elaniku kohta alla 75% Euroopa Liidu keskmisest ja et samuti esineb olulist ebavõrdsust piirkondade sees.
We have to bear in mind that one region in four has a GDP per inhabitant under 75% of the average of the European Union and that there are also important imbalances appearing within regions.
Mitmetes Euroopa analüüsides, ESPONi 2006. aasta programmi tulemustes, ühtekuuluvusaruannetes ja strateegilistes algatustes juhitakse tähelepanu asjaolule, et sotsiaalne tõrjutus on ruumiliselt koondunud vähimarenenud piirkondadesse.
Several European analyses, the results of the ESPON 2006 programme, the Cohesion Reports and the strategic initiatives draw attention to the fact that social exclusion is concentrated spatially in the most underdeveloped areas.
Raporti eesmärk on juhtida tähelepanu eraldatuse ja haavatavate rühmade korrapärasele ruumilisele seosele ning rõhutada nimetatud protsesside tuvastamise ja territoriaalsel lähenemisviisil põhineva käsitlemise olulisust.
The aim of the report is to draw the attention to the spatial inter-linkage system of segregation, vulnerable groups and to underline the importance of the identification and territorial approach-based treatment of these processes.
Seetõttu tuleks haavatavate kogukondade ja rühmade küsimust käsitleda territoriaalse ühtekuuluvuse kontekstis.
Therefore, the issue of vulnerable communities and groups should be addressed in the context of the territorial cohesion.
Dokumendi eesmärk on rõhutada, et territoriaalse tõrjutusega toimetulemiseks on vaja ära tunda ja tunnistada, et peamiste probleemide juured peituvad mikroterritoriaalses arengus.
The document intends to highlight that in order to cope with territorial exclusion it is necessary to identify and recognize that the main problems are rooted in micro-territorial development.
Siiski ei leia seni valminud territoriaalsetest analüüsidest ja praegusest Euroopa statistikasüsteemist peaaegu üldse Euroopa tasandi teavet.
However, there is hardly any information on European level to be found in territorial analyses prepared so far and in the current European system of statistics.
Üleminek vaesuselt tõrjutusele
Shift from poverty to exclusion
Haavatavad rühmad seisavad silmitsi mitmetahuliste probleemidega, mille kaudu vaesus süveneb ja omandab tõrjutuse ning suureneva eraldatuse kuju.
Vulnerable groups are facing multi-dimensional problems through which poverty deepens and it takes up the form of exclusion and increasing segregation.
Kauakestev tegevusetus ja pikaajaline töötus pärsivad asjaomaste isikute võimet tulla toime oma sotsiaalse tõrjutuse ja majanduslike raskustega.
Prolonged inactivity and long-term unemployment reduces the capacity of those affected to overcome their social exclusion and economic difficulties.
Tõrjutusel on tugev ruumiline mõõde
Exclusion has a strong spatial character
Majandusliku ja sotsiaalse arengu suundumustest väljatõrjutus ilmneb enamasti ruumiliselt ja on territoriaalse tõrjutusega vastastikku seotud; seetõttu on töökohad ja teenused haavatavatele rühmadele halvemini kättesaadavad.
Exclusion from the flow of economic and social development mostly appears spatially and is inter-related with territorial exclusion; therefore the access of the vulnerable groups to work and services is lower.
Sotsiaalsete rühmade eluväljavaated määratleb nende geograafiline asukoht: piirkonnad, asjaomased mikropiirkonnad ja kõige üldisemalt nende elukeskkond.
The living prospects of social groups are determined by their geographical location: regions, micro-regions concerned and most generally by their living environment.
Tõrjutuse risk on seetõttu väga tugevalt ruumiliselt määratletud.
The spatial determination of the risk of being excluded is therefore very strong.
Nähtus ilmneb mikropiirkondlikul tasandil
The phenomenon appears on micro-regional level
Tähtis on rõhutada, et need sotsiaalsed ja majanduslikud kriisipiirkonnad kujunevad enamasti piirkondadesisestel äärealadel või mahajäänud mikropiirkondades ja NUTSi 2. tasandil neid enamikul juhtudest ei hõlmata.
It is important to highlight that these social and economic crises areas are mostly emerging in peripheral intra-regional areas or in micro-regions lagging behind and in most of the cases they can not be grasped at NUTS 2 level.
Seetõttu tuleks ruumiliselt kindlaksmääratud haavatavate kogukondade tekkimist uurida – tuginedes ELi terminoloogiale – mitte NUTSi 2. tasandil, vaid LAU 1. ja LAU 2. tasandil.
Therefore, the emergence of spatially determined vulnerable communities should be examined - relying on EU terminology - not on NUTS 2 levels, but on LAU1 and LAU 2 levels.
Eraldatus ilmneb ka maapiirkondades
Segregation also in rural areas
Ümbritsevate hõredama asustusega piirkondadega võrreldes on eraldatuse protsessid linnades kergemini eristatavad.
Segregation processes are clearly more visible in the cities than in the surrounding less densely inhabited areas.
Eraldatusest mõjutatud maapiirkondades on olukord tegelikult veelgi halvem.
The situation in the rural areas affected by segregation is however even worse.
Linnapiirkondades on eraldatuse protsessid vastastikuses seoses äärelinnastumise suundumusega, mis toob kaasa traditsiooniliste linnakeskuste ja deindustrialiseeritud ääremaade taandarengu.
In urban areas the segregation processes are inter-related with the flow of suburbanization which results in the decline of traditional city centres and desindustrialized peripheries.
Samal ajal on sotsiaalsed pinged mahajäänud maapiirkondades linnagetodega võrreldes palju rohkem koondunud.
Meanwhile, beside urban ghettos, in rural areas lagging behind, social tensions are much more concentrated in lagging behind rural areas.
Uutes liikmesriikides, kus majanduslik üleminek on suurendanud piirkonnasiseseid erinevusi, on maapiirkondade elanikud väga ebasoodsas olukorras.
Rural population suffers from a very disadvantaged situation in the new member states where the economic transition has strengthened the intra-regional disparities.
Probleem on varjatud: puuduvad vahendid
The problem is hidden: Missing instruments
Kõnealune territoriaalse tõrjutuse nähtus ei kajastu piisavalt ei Euroopa statistikas ega ka poliitilistes vahendites.
The phenomenon of territorial exclusion here is neither sufficiently covered by European statistics, nor by policy instruments.
Ühiskonnarühmad, keda territoriaalne tõrjutus puudutab, on varjatud nii ruumianalüüsi, tegevuse planeerimise kui ka otsustajate eest.
Those groups of society affected also by territorial exclusion are hidden for the spatial analysis, action planning and decision-makers as well.
Need protsessid leiavad aset väiksemate territoriaalüksuste tasandil; seetõttu ei suuda praegused vaatlusvahendid NUTSi 2. tasandil, näiteks EUROSTATi poolne andmete kogumine või ESPONi programmi süstemaatilised analüüsid, neid Euroopa tasandil tuvastada.
These processes happen at lower territorial levels; this is why the present observatory means at NUTS 2 level, such as data collection by EUROSTAT or the systematic analyses of the ESPON programme are not capable of identifying them on a European scale.
Puuduvad sobivad üldiselt kohaldatavad territoriaalsed näitajad.
There are no generally applied, suitable territorial indicators.
Nagu on näha käesolevas raportis esitatud analüüsi tulemustest, ei ole praeguse statistikasüsteemi raames võimalik analüüsida piirkonnasiseseid erinevusi NUTSi 2. tasandi piirkondades, mis oleksid kogu ELi ulatuses võrreldavad.
As the results of our analysis presented in this report, the current system of statistics is not capable of producing an analysis of intra-regional disparities within NUTS 2 regions that would be comparable EU-wide.
Näitajad, millega mõõdetakse erinevusi territoriaalsete statistiliste üksuste vahel, ei suuda üldse kajastada tegelikke piirkonnasiseseid erinevusi.
Indicators measuring disparities of the territorial statistical units are not able to show the real intra-regional disparities at all.
Euroopa tasandil ei ole veel ühtselt kehtestatud territoriaalseid näitajaid, mis kajastaksid kohalikke, piirkondlikke ja sotsiaalseid puudusi, eelkõige eraldatust.
The territorial characteristics which bring about local, regional and social disadvantages - especially segregation - have not been introduced uniformly on European level yet.
Piirkonnasisesed sotsiaalsed ja geograafilised ääremaad
Intra-regional social and geographical peripheries
Territoriaalsete erinevuste osas jätab NUTSi 2. tasandi piirkondadele keskenduv Euroopa ühtekuuluvuspoliitika tähelepanu alt välja mitmed piirkondades tekkivad probleemid.
Regarding territorial disparities, the European cohesion policy focusing on NUTS 2 regions neglects several problems which arise within the regions.
Piirkonnasisesed erinevused on paljudel juhtudel piirkondadevahelistest olulisemad.
The intra-regional disparities are in many cases of more importance than those between the regions.
Piirkondliku majandusarengu liikumapanevaks jõuks olevate suurte ja keskmise suurusega linnade olukorda kajastavad peamised sotsiaalsed ja majanduslikud näitajad juhivad tihti meie tähelepanu kõrvale eraldatud linnaosade probleemidelt.
The outstanding social and economic indicators of the large and middle-sized cities -being the regional economic drivers - often take our minds off the problems present in segregated urban districts.
Tegelikult on tekkinud suured erinevused kiiresti muutuvate linnapiirkondade ja nende piirkondade vahel, mis on sotsiaalse ja majandusliku arengu protsessidest kõrvale jäetud.
Serious gaps are indeed created between the dynamic urban areas and those areas excluded from the social and economic development processes.
Probleemi territoriaalsel tasandil käsitlemiseks on vaja integreeritud lähenemisviisi
Integrated approach is needed to tackle the problem on territorial level
Ülalmainitud analüüs näitab, et haavatavate rühmade probleemide lahendamiseks ei piisa horisontaalsetest lähenemisviisidest.
Based on the analysis above, the horizontal approaches are not sufficient to solve the problems of vulnerable groups.
Nimetatud haavatavate rühmade olukorra parandamiseks on vaja territoriaalset lähenemisviisi, mis käsitleks probleemide keerukust kohapeal, asjaomastes piirkondades.
In order to tackle the situation of these vulnerable groups a territorial approach is needed, which would address to the complexity of the problems locally, in the concerned areas.
Eksisteerib tõeline vajadus mikropiirkondliku lähenemisviisi järele, mis keskenduks piirkonnasisestele erinevustele ja kõige tundlikumatele piirkondadele.
There is a genuine need for a micro-regional based approach focusing on intra-regional disparities and on the most sensitive areas.
Vastasel korral võivad polariseerumisprotsessid süveneda – eriti kui majanduslik ja sotsiaalne sekkumine keskendub kiiresti arenevatele keskustele – ja tõrjutud piirkondade allakäik süveneb.
If not, the polarization processes can deepen - especially if the economic and social interventions will be concentrated around the dynamic centres - and the excluded areas will further decline.
Kõnealuse probleemi käsitlemisel tuleks suuremat rõhku panna ruumilisele planeerimisele ja integreeritud ruumilisele arengule.
When tackling this problem, greater emphasis should be laid on spatial planning and the integrated spatial development.
Piirkonnasisene territoriaalne tõrjutus
Intra-regional territorial exclusion
Võrdsete võimaluste puudumine, sotsiaalsete konfliktide koondumine, pidades eriti silmas eraldatust, mis toob kaasa haavatavate rühmade koondumise, võib esineda mitmel juhul.
The lack of equal opportunities, the concentration of social conflicts, with special regard to segregation resulting in the concentration of the vulnerable groups, can occur in several situations.
See on tuntud probleem linnades, kuid uute liikmesriikide kogemuse põhjal ilmneb see peamiselt territoriaalsel alusel.
It is a well-known urban problem, but on the basis of the experience gained by new member states it appears mostly on a territorial basis.
Vähimarenenud piirkondades esineb territoriaalse tõrjutuse oht
The most underdeveloped areas are at a risk of territorial exclusion
Haavatava rühma ja ühiskonna enamuse vahel on nii ruumiline kui ka sotsiaalne vahemaa.
There is both spatial and social distance between the vulnerable group and the majority of the society.
Tõrjutuse põhjused tulenevad enamasti tõrjutud rühma asukohast.
The causes of exclusion root mostly the location of the excluded group.
Asukoht võib olla tõsiseks puuduseks järgmiste tegurite alusel:
Location can mean serious disadvantages according to the following factors:
· asukoha omadused:
· Location features :
o töökohtade kättesaadavus,
o Accessibility of workplaces
o linnakeskuste kaugus,
o Distance of city centres
o halb sõi suhteliselt kallis transpordi infrastruktuur,
o The poor transport infrastructure or its relative high expenditure
o madal sissetulek;
o Low income
· piirkonna sisemised omadused:
· Internal features of the area
o edukate ettevõtjate olemasolu puudumine,
o Lack of presence of successfully operating entrepreneurships
o madal tööhõive määr,
o Low employment rate
o madal sissetulek,
o Low income
o inimeste madal kvalifikatsioon,
o Low rate of qualification
o inimressursid (tervise, kvalifikatsiooni, heaolu tähenduses),
o Human resources (in terms of health, qualification, well-being)
o tehiskeskkonna seisund,
o The state of the built environment
o erinevate sotsiaalsete rühmade vahelised pinged, rassism ja eraldatus,
o Tensions between the different social groups, racism and segregation
o avalike teenuste puudumine või madal kvaliteet.
o Lack or low quality of public services
Territoriaalne tõrjutus ei ole üldiselt vähearenenud piirkondade tüüpiline probleem, samuti ei ole see üksnes maapiirkondade probleem, vaid see on eelkõige ääremaade, sügavas kriisis olevate mikropiirkondade omadus.
Territorial exclusion is not generally the typical problem of the underdeveloped areas, and not only the rural areas, but it is specially the feature of the peripheries, micro-regions being in deep crisis.
Territoriaalne tõrjutus jaguneb järgmisteks tekkepõhisteks tüüpideks, mis toovad tihti kaasa terve rea samaaegselt esinevaid erinevaid territoriaalseid omadusi:
Territorial exclusion has the following generic types, often resulting in a whole range of different territorial features present at the same time:
– ääremaine asukoht,
- Peripheral location;
– tõrjutud sotsiaalsete rühmade koondumine – „sotsiaalne ääremaa”,
- Concentration of excluded social groups - "social periphery";
– sotsiaalsete konfliktide koondumine majanduslike ja struktuuriliste muudatuste tulemusel.
- Concentration of social conflicts as a result of economic and structural transformation.
Suuremad territoriaalüksused varjavad tõrjutud piirkondade probleeme
Larger territorial units hide the problems of excluded territories
Üks vähearenenud ja mahajäänud piirkondade vähese nähtavuse probleemidest tuleneb territooriumide andmete kokkuliitmisest.
One of the problems of the lack of visibility of underdeveloped and lagging behind areas lies in the territorial aggregation.
Kui statistikas esitatakse andmed suuremate territoriaalüksuste kohta, muutuvad territoriaalüksuste sisesed erinevused nähtamatuks.
If the statistics show the data of bigger territorial units, the differences within the territorial units disappear.
ELi ühtekuuluvuspoliitika mõõtmise olemasolev alusühik (NUTS 2) muudab eri riikide vastavate territoriaalüksuste sotsiaalsed ja majanduslikud tegurid võrreldavateks.
The available basis unit of measurement of the EU cohesion policy (NUTS 2) makes the social and economic factors of these territorial units of the different countries comparable.
Ühtekuuluvuspoliitika rahaliste vahendite jagamisel piirkondade ja riikide vahel tuleks seda lähenemisviisi jätkuvalt kohaldada.
For the division of the resources of cohesion policy between regions and countries it is this approach that should be further applied.
Siiski on territoriaalse ühtekuuluvuse tõlgenduse vaatepunktist käimas mitmeid ruumilisi protsesse, mis ei ole NUTSi 2. tasandil kindlaks määratud sotsiaal-majanduslike näitajate kaudu nähtavad ja jäävad seetõttu varjatuks.
However, from the point of view of the interpretation of territorial cohesion, there are several spatial processes under way which do not appear through the socio-economic indicators identified on NUTS 2 level, and therefore remain hidden.
Haavatavate rühmade territoriaalne koondumine piirkondade ääremaadel
The territorial concentration of vulnerable groups on the regions’ peripheries
Lisaks linnade ja neid ümbritsevate laiemate maapiirkondade vajadustele on peamiseks piirkondade siseselt suuri arenguerinevusi põhjustavaks teguriks infrastruktuuri puudumine, eriti Kesk-Euroopa idaosas.
Beside the needs of the cities and their wider surrounding rural areas, it is the lack of infrastructure which is the main reason for the serious development gaps within the regions, especially in Eastern Central Europe.
Tulenevalt tööturu kohalikust territoriaalsest korraldusest, transpordi- või infoühenduste puudumisest, ei ole maapiirkondade elanikel, kes on vähem liikuvad, juurdepääsu kõrgemalt arenenud linnade poolt pakutavatele võimalustele.
Due to the local territorial organisation of the labour market, the lack of transport or information connections; the rural inhabitants with their lower mobility can not access the advantages offered by more developed cities.
Sellest tulenevalt ei krooni linnade külgetõmbe mõju edu ja vaesusest ning infrastruktuuri ebapiisavast kättesaadavusest tulenevalt tunnustatakse maapiirkondade potentsiaali üha vähem.
Consequently, the attraction impact of the cities is not crowned with success, and due to the poverty and the insufficient availability of infrastructure the potential of rural areas is less and less recognized.
Uutes liikmesriikides, kus on vähem linnadesse saabuvast sisserändest põhjustatud pingeid, avalduvad sotsiaalne eraldatus ja puudused võrdsete võimaluste osas peamiselt nimetatud maapiirkondades.
In the new member states, where the tensions coming from the immigration concentrated in cities are less present, social segregation and the equal opportunities shortcomings appear mostly in these rural areas.
See on vähemalt sarnase raskusastmega probleem.
It is at least a challenge of similar scale.
Territoriaalne tõrjutus ei ole ainult sotsiaalne probleem
Territorial exclusion is beyond the social problems
Lisaks sellele, samal ajal kui vaesus on põhiliselt ebapiisava sissetuleku tulemus, läheb territoriaalne tõrjutus sellest kaugemale, kuna need, kes elavad eraldatud asulates ja piirkondades, jäävad sellest tulenevalt ilma palju rohkematest võimalustest: õppimisvõimalustest, juurdepääsust infrastruktuurile ja teenustele.
Moreover, while poverty is basically a result of insufficient income, territorial exclusion goes beyond this, since those living in segregated settlements and areas lose consequently a lot more opportunities: learning opportunities, access to infrastructure and services.
Etnilised erinevused – sisserändajate koondumine linnagetodesse ja romide suurenev eraldatus uutes liikmesriikides – muudavad mahajäänud piirkondade probleemid veelgi tõsisemaks, kuna nende integratsioon on veelgi keerulisem.
The ethnic differences - concentration of immigrants in urban ghettos and enhanced segregation of the Roma population in the new member states - make the problems of lagging behind areas even more serious, since their integration is even more challenging.
Lõpuks on enamik haavatavatest rühmadest, lisaks sellele, et nad ei saa osa sotsiaal-majandusliku arengu positiivsest mõjust, tõenäoliselt kõrvale jäetud ka otsustamisprotsessidest.
Finally, most vulnerable groups are likely while being excluded from the positive spill-over of socio-economic development to be as well excluded from decision-making processes.
Piiratud territoriaalsete andmete kogumine ja töötlemine Euroopa uuringutes
Limited territorial data collection and processing in the European research
Sotsiaalsed probleemid ei kajastu Euroopa statistikas piisavalt.
The social problems are not visible enough through the European statistics.
Selleks, et saada võrreldavad territoriaalüksused, tuleb valida erinevad territoriaalsed tasandid ja eri riikide andmed selliselt, et territoriaalüksuste suurus võimalikult vähe erineks.
In order to get comparable territorial units, we need to select the different territorial levels and data from the different countries in such a way that the variation of size of territorial units will be as small as possible.
Lisaks territooriumide andmete kokkuliitmise probleemidele on territoriaalses jaotuses meie käsutuses piiratud arvul sotsiaalseid näitajaid ja seetõttu keskenduvad Euroopa ruumiuuringud sotsiaalsetele probleemidele vähem.
Beyond territorial aggregation problems, there are only limited social indicators at our disposal in territorial breakdown and therefore the European spatial research focus less on the social problems.
On mõned konkreetse juhtumi uuringud, milles kirjeldatakse eraldatuse ja territoriaalse tõrjutuse nähtusi, kuid seni puudub siiski kõrgemal tasandil kohaldatav üleeuroopaline analüüs.
There are some case studies which show the phenomena of segregation and territorial exclusion, but no Europe-wide analysis having higher level validity has been prepared yet.
Näitajad, mida saab territoriaalselt kohaldada, on järgmised:
The indicators which can be applied territorially are as follows:
- hõivatuse määr,
- Activity rate
- tööhõive määr,
- Employment rate
- pikaajalise tööpuuduse määr,
- Long-term unemployment rate
- kõrghariduse määr,
- Higher education rate
- inimarengu indeks (HDI),
- Human development index (HDI)
- vaesuse risk,
- Risk of poverty
- keskmine eluiga,
- Life expectancy
- maksimaalselt algkooliharidusega inimeste osakaal.
- Proportion of those having maximum primary school qualification
Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riskidega tegeletakse eri riikides erinevalt.
The way how poverty and social exclusion risks are tackled varies country by country.