natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelise täiskoguistungi 2010. aasta septembris avaldatud lõppdokumenti „Lubaduse täitmine: ühisel jõul saavutame aastatuhande arengueesmärgid”;
– having regard to the outcome document of the High-level Plenary Meeting of the General Assembly of the United Nations ‘Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals’ of September 2010,
– võttes arvesse arengu uuendusliku rahastamise juhtrühma (Leading Group on Innovative Financing for Development) 2010. aasta jaanuaris Santiagos toimunud seitsmendal täiskoguistungil vastu võetud deklaratsiooni;
– having regard to the Declaration issued at the Seventh Plenary Meeting of the Leading Group on Innovative Financing for Development held in Santiago in January 2010,
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi ( A7-0036/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Industry, Research and Energy ( A7‑0036/2011 ),
A. arvestades, et 2007. aastal alanud enneolematu ülemaailmne finants- ja majanduskriis tõi ilmsiks ülemaailmse finantssüsteemi õigus- ja järelevalveraamistiku toimimise tõsise puudulikkuse, mida võib iseloomustada kui reguleerimata finantsturgude, liialt keerukate toodete ja läbipaistmatute jurisdiktsioonide põimumist; arvestades, et Euroopa vajab läbipaistvamaid ja tõhusamaid finantsturge;
A. whereas the unprecedented global financial and economic crisis in 2007 revealed significant dysfunctions in the regulatory and supervisory framework of the global financial system, which can be described as the combination of unregulated financial markets, overly complex products and non-transparent jurisdictions; whereas Europe needs more transparent and efficient financial markets,
B. arvestades, et vabad turud on ülemaailmse heaolu loomise aluseks, ning arvestades, et turumajandus ja vabakaubandus loovad heaolu ja toovad inimesed vaesusest välja;
B. whereas free markets are the foundation of wealth creation worldwide, and whereas market economies and free trade create wealth and lift people out of poverty,
C. arvestades, et maailmamajanduse finantstehingute mahu tohutu kasv viimase kümne aastaga – 2007. aastal ületas finantstehingute maht 73,5 kordselt maailma nominaalse SKP mahu, seda peamiselt tänu buumile tuletisinstrumentide turul – näitab üha suurenevat lahknevust finantstehingute ja reaalmajanduse vajaduste vahel;
C. whereas the spectacular rise in the volume of financial transactions in the global economy within the last decade – a volume which in 2007 reached a level 73.5 times higher than nominal world GDP, mainly owing to the boom on the derivatives market - illustrates the growing disconnection between financial transactions and the needs of the real economy,
D. arvestades, et finantssektor on suures sõltuvuses teatavatest kauplemismudelitest, nagu näiteks välkkauplemine (HFT), mis on orienteeritud peamiselt lühiajalisele kasumile ja mille puhul on olemas ulatusliku laenuvõtmise oht, ja arvestades, et see sõltuvus oli üks finantskriisi peamisi põhjuseid; arvestades, et see põhjustas hindade liigset volatiilsust ning aktsia- ja toormehindade pidevat kõrvalekaldumist alushindadest;
D. whereas the financial sector is heavily reliant on trading patterns, such as high-frequency trade (HFT), which are mainly targeted on short-term profits and are exposed to a high degree of leverage, which was one of the main causes of the financial crisis; whereas this has caused excessive price volatility and persistent deviations of stock and commodity prices from their fundamental levels,
E. arvestades, et ettevõtete, valitsuste ja üksikisikute suutlikkus üksteiselt laenu võtta ja üksteisele laenu anda on maailmamajanduse jaoks ülioluline tegur; arvestades, et finantskriis on toonud esile rahvusvahelise kapitalituru halbu omadusi; arvestades, et just sel põhjusel on vaja leida tasakaal finantsstabiilsuse säilitamiseks vajalike meetmete võtmise ja vajaduse vahel säilitada pankade võime anda majanduse edendamiseks laenu;
E. whereas the ability of businesses, governments and individuals to borrow and lend to one another is a crucial factor for the global economy; whereas the financial crisis has provided examples of unfortunate features of the international capital market; whereas for that reason it is necessary to strike a balance between the need to take steps that help to preserve financial stability and the need to maintain banks’ ability to provide credit to the economy,
F. arvestades, et 2008. aastal Washingtonis ja 2009. aastal Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumistel jõuti kokkuleppele alustada reforme, et tugevdada finantsturgude regulatiivseid süsteeme ning järelevalvet, eesmärgiga panna finantsasutused kandma õiglast osavastutust tekkinud segaduse eest;
F. whereas at the G20 summits held in Washington in 2008 and in Pittsburgh in 2009 an agreement was reached to implement reforms to strengthen financial-market regulatory regimes and surveillance in order to make financial institutions assume their fair share of responsibility for the turmoil,
G. arvestades, et finantskriisi kulusid on seniajani kandnud peamiselt maksumaksjad, kelle raha on valitsused paljudes maailma piirkondades kasutanud erapankade ja teiste finantsasutuste päästmiseks; arvestades, et üha enam nõutakse, et finantsasutused ja -sidusrühmad, kes on aastaid saanud ebaproportsionaalset tulu aktsiatelt ning aastapreemiate väljamaksetest ning kellele kuulub suurim osa maailma ettevõtete kasumist, võtaksid kanda oma osa kuludest;
G. whereas the main costs of the crisis have been borne thus far by taxpayers, whose money governments in many parts of the world have used to bail out private banks and other financial institutions; whereas there are growing calls for financial institutions and stakeholders, which have enjoyed years of excessive returns on equities and excessive annual bonus payouts and accounted for the majority of global corporate profits, to contribute their fair share to meeting the costs,
H. arvestades, et ELis on eeskätt majanduslike päästeaktsioonide kulud esile kutsunud eelarve- ja võlakriisi ja seda süvendanud, mis on raskelt koormanud avaliku sektori eelarveid ning seadnud tõsiselt ohtu töökohtade loomise, sotsiaalsed hüved ning kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamise;
H. whereas in the EU in particular the cost of the bail-outs has worsened and accelerated the onset of a fiscal and debt crisis that has placed an unexpected burden on public budgets and severely endangered job creation, welfare state provision and the achievement of climate and environmental goals,
I. arvestades, et Euroopa riikide riigivõlakirjaturgude lühiajalisus ja spekulatsioonid olid eurotsooni 2009.–2010. aasta riigivõlakriisi oluliselt raskendavad tegurid, mis on nähtavale toonud tiheda seose finantssektori puuduste ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisel ilmnevate probleemide vahel ülemääraste eelarvepuudujääkide ning avaliku ja erasektori kasvava võlakoormuse ajal;
I. whereas short-termism and speculation on the European government bond market were important aggravating factors in the eurozone sovereign deficit crisis in 2009-2010 and have exposed the close links between the drawbacks of the financial sector and the problems in guaranteeing the sustainability of public finances at times of excessive budgetary deficits and growing public and private debt,
J. arvestades, et stabiilsuse ja kasvu pakti ebatõhusus selle praegusel kujul ja liikmesriikide konkurentsivõime alane ebavõrdsus on ajendanud praegu toimuva mõttevahetuse Euroopa majanduse juhtimise teemal – selles juhtimises peaksid kesksel kohal olema meetmed stabiilsuse ja kasvu pakti tugevdamiseks, peamiselt selle ennetavas osas, viivitamatu vältimatute struktuurireformidega alustamine ning maksustamispoliitika ja maksustamise vältimise, maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise kooskõlastamine, et tagada õiglane maksustamine ning viia maksukoorem tööjõult järk-järgult kapitalile ja negatiivse välismõjuga tegevusele;
J. whereas the ineffectiveness of the Stability and Growth Pact in its present form and the disparities in competitiveness between Member States prompted the current debate on European economic governance, key components of which should be measures to strengthen the Stability and Growth Pact, mainly its preventive provisions, launch without any further delay unavoidable structural reforms and coordinate taxation policies and the fight against tax avoidance, fraud and evasion in order to safeguard tax justice, while gradually shifting the tax burden from labour towards capital and activities with strong negative externalities,
K. arvestades, et kriis on näidanud vajadust uute, laiapõhjaliste, õiglaste ja jätkusuutlike tulude kogumise järele ning maksudest kõrvalhoidmist käsitlevate õigusaktide jõustamise ja nende mõju suurendamise järele, et tagada, et eelarve konsolideerimine oleks tõhusalt seostatud majanduse pikaajalise elavdamisega ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusega ning töökohtade loomise ja sotsiaalse kaasatusega, mis on ELi 2020. aasta strateegia prioriteedid;
K. whereas the crisis has highlighted the need to raise new, broad-based, fair and sustainable revenues and to enforce existing laws on tax evasion and improve their effectiveness in order to ensure that fiscal consolidation is effectively combined with long-term economic recovery and the sustainability of public finances, job creation and social inclusion, which are key priorities of the EU 2020 agenda,
L. arvestades, et äsjasest kriisist tingitud suured eelarvepiirangud langevad ajale, kui EL on ülemaailmsel tasandil endale võtnud ülimalt tähtsaid kohustusi, mis seostuvad põhiliselt kliimamuutust arvestavate eesmärkidega, aastatuhande arengueesmärkidega ning arengumaadele eeskätt kliimamuutusega kohanemiseks ja kliimamuutuse mõju leevendamiseks antava arenguabiga;
L. whereas the serious budget constraints resulting from the recent crisis come at a time when the EU has entered into highly important commitments at global level, mainly relating to climate-change targets, the Millennium Development Goals (MDGs) and development aid, in particular for climate change adaptation and mitigation for developing countries,
M. arvestades, et 17. juunil 2010 märkis Euroopa Ülemkogu, et EL peaks suunama tegevust ülemaailmse hoiaku kujundamiseks, millest lähtudes saaks finantsasutustele kehtestada tasude ja maksude süsteemid, ning nõudis ülemaailmse finantstehingumaksu sisseseadmise teema uurimist ja selle kallal töö jätkamist,
M. whereas on 17 June 2010 the European Council stated that the EU should lead efforts to establish a global approach to the introduction of systems of levies and taxes on financial institutions and called for the issue of the introduction of a global financial transaction tax (FTT) to be explored and further developed,
2. rõhutab, et olemasolevate maksusüsteemide maksumäärade tõstmine ja kohaldamisala laiendamine ning riigi kulude edasine vähendamine ei saa olla piisav ega jätkusuutlik lahendus Euroopa ja maailma ees seisvatele suurtele probleemidele; rõhutab, et nende probleemide käsitlemisel ja uute rahastamissüsteemide arutamisel peaks üheks prioriteediks olema vahendite loomine, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja majanduskasvu;
Emphasises that an increase in the rates and the scope of existing taxation tools and further cuts in public expenditure can be neither a sufficient nor a sustainable solution to address the main challenges ahead at European and global level; stresses that , when addressing these challenges and discussing new systems of financing, one of the main priorities should be creating means to strengthen the European competitiveness and economic growth;
4. rõhutab, et siseturul säilinud tõkete eemaldamine on parim viis tõeliselt eduka kasvupoliitika edendamiseks; märgib, et uuringud näitavad, et igal aastal on võimalik säästa 200–300 miljardit eurot, kui kaotada kõik tõkked neljalt vabaduselt;
Emphasises that removing the remaining barriers within the internal market is the best way to promote real growth policies that deliver; notes that studies show that as much as EUR 200 to 300 billion could be saved annually if all barriers to the four freedoms were removed;
8. rõhutab, et uuenduslike rahastamisvahendite üks peamisi eeliseid on nendest saadav topeltkasu, kuna need vahendid aitavad üheaegselt saavutada tähtsaid poliitilisi eesmärke, näiteks finantsturgude stabiilsust ja läbipaistvust, ja pakuvad märkimisväärset tulupotentsiaali; rõhutab, et selles kontekstis tuleks arvesse võtta ka nende vahendite mõju finantssektori tegevuse negatiivsele välismõjule;
Stresses that one of the main advantages of innovative financing tools is that they can bring a double dividend, as they can at the same time contribute to the achievement of important policy goals, such as financial market stability and transparency, and offer significant revenue potential; stresses, in this context, that the effects of these tools on the negative externalities produced by the financial sector should also be taken into account;
Finantssektori maksustamine
Taxation of the f inancial s ector
11. on seisukohal, et kuigi hiljuti on saavutatud suurt edu reguleerimises ja järelevalves, on maksupoliitika endiselt puuduv mõõde finantssektorit hõlmavas ELi käsitlusviisis;
Considers that, while major progress has been achieved recently both on the regulatory and the supervisory fronts, tax policy is the missing dimension in the EU approach to the financial sector;
17. juhib tähelepanu sellele, et finantssektori ülemaailmse ja ELi tasandil maksustamise võimaluste uurimisel tuleks arvesse võtta liikmesriikides majandusharude tehingumaksude kehtestamisest saadud kogemusi;
Points out that when examining options for the taxation of the financial sector at global and EU level the lessons learned from the introduction of sectoral transaction taxes at Member State level should be taken into account;
20. märgib, et komisjoni hiljutine teatis on esimene samm selle teemaga tõsiselt tegeleda; on seisukohal, et ELi tasandil finantstehingumaksu kehtestamise võimalike eeliste ja/või puuduste tõendamise kohustus lasub komisjonil ja tema mõjuhinnangul;
Notes the recent Commission Communication as a first step in getting to grips with this topic; considers that the burden of proof regarding the possible advantages and/or drawbacks of the introduction of an FTT at EU level lies with the Commission and its impact assessment;
22. kutsub komisjoni üles oma teostatavusuuringus analüüsima ELi finantstehingumaksu eri võimalusi ja nende mõju, sealhulgas praegu tõsiseid turumoonutusi põhjustavate spekulatiivsete finantstehingute vähendamisest tulenevat kasu majandusele ja ühiskonnale;
Calls on the Commission to analyse in its feasibility study the various possible options for an EU FTT and their impacts, including the benefits for the economy and society of reducing the scale of speculative financial transactions, which currently cause severe market distortions;
27. märgib, et pangamaksudel, finantstegevuse maksul ja finantstehingumaksul on igaühel oma majanduslik eesmärk ja nende tuluandmise potentsiaal on erinev; rõhutab, et kuna pangamaksud põhinevad bilansinäitajatel, ei saa nende abil ohjeldada finantsspekulatsiooni ega ohjata varipangandust; rõhutab sellest tulenevalt ka finantssüsteemi järelevalvemehhanismi ja läbipaistvuse olulisust finantssüsteemi vastupanuvõime ja stabiilsuse suurendamisel;
Notes that bank levies, an FAT and an FTT each serve different economic objectives and have different revenue-raising potential; emphasises that, since they are based on balance-sheet positions, bank levies cannot take on the role of curbing financial speculation and further regulating shadow banking; in that connection, stresses, moreover, the importance of financial supervisory mechanisms and transparency in enhancing the resilience and stability of the financial system;
30. rõhutab, et nende uute maksustamisvahendite võimalikku kehtestamist finantssektoris tuleks analüüsida selle sektori olemasoleva maksukeskkonna kontekstis, võttes arvesse kaasmõju ning pöörates erilist tähelepanu vanade ja uute maksude vahelise koostoime kindlakstegemisele;
Emphasises that the possible introduction of these new taxation tools in the financial sector should be analysed in the context of the existing tax environment in that sector, taking into account secondary effects and keeping a special focus on identifying synergies between old and new taxes;
Eurovõlakirjad ja Euroopa projektivõlakirjad
Eurobonds and European p roject b onds
34. rõhutab, et ELi eelarvet tuleks rohkem kasutada investeeringute tõhustamiseks; rõhutab, et pikaajalise ärilise potentsiaaliga projektide puhul peaks olema norm, et ELi fonde kasutatakse koostöös erapangandussektoriga, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) kaudu;
Emphasises that greater use should be made of the EU budget to leverage investment; stresses that the norm for projects with long-term commercial potential should be that EU funds are used in partnership with the private banking sector, in particular via the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD);
38. rõhutab, et mõlemad ülalnimetatud vahendid on kahekordselt kasulikud – ühelt poolt stimuleerivad need tugevalt üleminekut süsinikuvabadele ning säästvatele ja taastuvatele energiaallikatele ning teiselt poolt annavad märkimisväärset täiendavat tulu; tuletab siiski meelde, et süsinikdioksiidimaksu kehtestamise peamiseks ajendiks on soov muuta käitumis- ja tootmisviise, kuna tootmismeetodite üleminekul säästvatele ja taastuvatele energiaallikatele väheneb oodatav tulu;
Stresses that both tools have a strong double dividend, providing major incentives to shift towards carbon-free and sustainable and renewable energy sources, on the one hand, and significant additional revenue, on the other; recalls, however, that the main motive for introducing a carbon tax is to change behaviour and production structures, since the expected revenue will diminish when production patterns shift towards sustainable and renewable energy sources;
42. palub komisjonil uurida, kuivõrd teostatav on ELi süsinikdioksiidimaks, mis käibemaksu eeskujul kehtestataks siseturul igale tootele ja mis oleks vähem turgu moonutav ja õiglasem vahend; palub ka ELil tõstatada ülemaailmse süsinikdioksiidimaksu küsimus, et välistada siseturu jaoks ebasoodsat konkurentsiolukorda ning tugevdada võitlust süsinikdioksiidiheitevaba ning säästliku ja taastuva energia tootmise nimel;
Calls on the Commission to research the feasibility of a European carbon-added tax along the lines of VAT, imposed on every product within the internal market, which would be a less distortive and fairer tool; also calls on the EU to raise the issue of a global carbon tax in order to rule out competitive disadvantages for the internal market and to strengthen the fight to establish carbon-free, sustainable and renewable energy production;
50. tõdeb, et süsinikdioksiidimaks on pigem vahend heitkoguste vähendamiseks kui pikaajalise sissetuleku allikas, kuna see allikas kuivab selle vahendi tõhusaks osutumisel kokku;
Acknowledges that a carbon tax would be an instrument to reduce emissions rather than a long-term source of income, as this source would eventually dry up should that instrument be effective;
Arengu rahastamine
Financing for d evelopment
53. rõhutab usaldusväärse finantsjuhtimise esmatähtsust seoses kogu ELi arengu- ja humanitaarabiga, eriti kuna sellise abi andmise otsustamise ja rakendamisega seotud Euroopa institutsioonid peavad olema täielikult vastutavad Euroopa kodanike ja maksumaksjate ees;
Stresses the paramount importance of sound financial management in respect of all EU development and humanitarian aid, in particular because the European institutions involved in the decision-making and implementation of this aid must be fully accountable to European citizens and taxpayers;
64. palub, et liikmesriigid, kes pole veel ühinenud 2006. aastal loodud uuenduslike rahastamisvahendite pilootrühmaga, teeksid seda ning osaleksid kõikides olemasolevates vahendites, sh lennupiletite solidaarsusmaksus;
Calls on the Member States which have not yet done so to join the pilot group on innovative financing mechanisms set up in 2006 and participate in all existing mechanisms, including the solidarity contribution on airline tickets;
72. märgib, et majandus- ja finantskriis saadab paljud arengumaad uude võlakriisi, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel uuendada jõupingutusi arengumaade võlakoorma kergendamiseks;
Notes that the economic and financial crisis will throw many developing countries into a new debt crisis, and calls on the Commission and the Member States to renew their efforts to alleviate the debt burden on developing countries;
Üldine raamistik, milles arutletakse uuendusliku rahastamise üle
The general framework into which the debate on innovative financing is taking place
2007.–2009. aasta ülemaailmne majandus- ja finantskriis tõi esile ülemaailmse finantssüsteemi õigusliku ja järelevalveraamistiku tõsised vead.
The global economic and financial crisis of 2007-2009 has exposed the severe weaknesses in the regulatory and supervisory framework of the global financial system.
Tänapäeval on finantstehingute maht tohutult kasvanud ning finantstehingute mahu ja nende sooritamise tegeliku vajaduse vahel esineb suur lahknevus.
Financial transactions today are characterised by an enormous rise of volume and by a remarkable discrepancy between the volume of financial transactions and of the underlying needs in the "real world".
Peale selle on rahandusvaldkonna ülemaailmsete trendide hulgas saavutanud keskse rolli uued kauplemismudelid, nagu lühiajalised investeeringud ja automatiseeritud välkkauplemine, mis on toonud kaasa ülemäärase volatiilsuse ja riskide võtmise.
Moreover new trading patterns such as short term investing and automated high frequency trading have taken a central role in the global financial trends and have led to excessive volatility and risk taking.
On selge, et rahandussektor ei tegutse enam peamiselt reaalmajanduse vajaduste rahastajana, vaid on orienteeritud lühiajalise kasumi saamisele turuhindasid tõsiselt mõjutavate tehingute kaudu.
It is clear that the financial sector switched to a large extent its role of financing the needs of the real economy to short term profits through operations that can severely affect market prices.
ELis järgnes finantskriisile 2009.–2010. aastal eelarvekriis, mille oluline põhjustaja oli liigne ja mitmel juhul turgude õigustamata surve riigivõlakirjadele.
In EU the financial crisis was followed by a fiscal crisis in 2009-2010, an important factor of which was the excessive and in several occasions unjustified pressures of the markets against national bonds.
Jällegi olid kriisi keskmes lühiajalised ja väga spekulatiivse iseloomuga tehingud ning seegi kriis rõhutas selget seost ühelt poolt finantsvaldkonna ebatõhusa reguleerimise ja järelevalve ning teiselt poolt riigi rahanduse jätkusuutlikkuse vahel.
It was once more short term and highly speculative transactions that were in the middle of that crisis and have underlined the clear connection between inefficient financial regulatorion and supervision and the sustainability of public finances.
Turgude sellisest käitumisest tulenevad probleemid mõjutasid täielikult riigi rahandust ning kodanikke üle kogu maailma, kui kriisi vallandumisel kulutati triljoneid dollareid, et päästa rahandussektori peamisi osalisi, kes olid „pankrotti jäämiseks liiga suured”.
The problems caused by that behaviour of the markets were fully impacted on public finances and citizens around the world, when in the outburst of the crisis trillions of dollars were spent on bailing out the main players of the financial sector that were "too big to fail".