natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ELi infoühiskonna reguleeriv raamistik loodi tükikaupa pikema aja jooksul (valdavalt aastatel 2000–2005), kusjuures koostati rida ELi direktiive, millest igaüks hõlmab üht või mitut infoühiskonna valdkonda (nt 1995. aasta andmekaitse direktiiv, 1999. aasta elektrooniliste allkirjade direktiiv, 2000. aasta elektroonilise kaubanduse direktiiv).
The EU regulatory framework for the information society was created in a piecemeal fashion over a period of several years (mainly 2000-2005), resulting in a set of EU Directives that each cover one or more different areas of the information society (i.e. Data Protection Directive of 1995, the Electronic Signatures Directive of 1999, the Electronic Commerce Directive of 2000).
Ligi kümme aastat pärast vastuvõtmist on need direktiivid veebikeskkonna üha keerukamaks muutumise tõttu jäänud puudulikuks.
Almost a decade after their adoption these Directives appear dented by the increased complexity of the online environment.
Kui mõnes direktiivis käsitletavaid õiguslikke küsimusi saabki lahendada nende mõningase ajakohastamisega, siis teised vajavad põhjalikumat läbivaatamist.
While the legal issues of some Directives can be resolved through a small incremental update, other Directives need a more fundamental revision.
· Kaotada 2015. aastaks piiriüleste veebitehingute peamised õiguslikud takistused.
· Eliminate the key regulatory obstacles to cross-border online transactions by 2015.
· 2015. aastaks peaks iga mobiilikasutaja telefon toimima mobiilse rahakotina.
· Every mobile user should be able to use its device as a mobile wallet by 2015.
· Vaadata läbi ühtset e-turgu mõjutav ühenduse õigustik: kokkuvõte takistustest tulemustabelina, pluss sihipärased meetmed neist peamiste kõrvaldamiseks.
· Review the Community acquis affecting the online single market: scoreboard of obstacles plus targeted action on key impediments.
· Koostada ELi tasandi nõuded ja eeskirjad mobiilimaksete (nn m-raha) jaoks.
· Develop common EU-wide standards and rules for mobile payments ( ' m-cash ' ).
5.2 Avalike teenuste digitaliseerimine
5.2 Digital switchover of public services
IKT vahendid võimaldavad üldsuse ulatuslikumat kaasamist, avaliku teabe kättesaadavuse parandamist ja läbipaistvuse suurendamist.
ICT tools enable enhanced public engagement, increased access to public information and strengthened transparency.
Liikuvust ühtsel turul võivad toetada valitsussektori täielikud e-teenused kõigile, kes tahavad oma äri rajada või asutada ning kus tahes ELi piires õppida, töötada, elada ja pensionile jääda.
Mobility in the Single Market can be reinforced by seamless e-Government services for setting up and running of a business and for studying, working, residing and retiring anywhere in the EU.
· 2015. aastaks peavad kõik avalikud teenused olema kõigile, ka puudega isikutele internetis kättesaadavad.
· All public services should be available online and accessible by persons with disabilities by 2015.
· Avalike teenuste süsinikujälje vähendamine 50% aastaks 2015.
· 50% reduction of the carbon footprint of public services by 2015.
· Koostada avalike teenuste digitaliseerimise riiklikud kavad, mis hõlmavad
· Develop national plans for the digital switchover of public services including:
- sihteesmärke ja meetmeid valitsus-, tervishoiu- ja haridusteenuste internetti viimiseks aastaks 2015 ning nende kasutamise propageerimist kodanikele ja ettevõtjatele.
- Targets and measures for getting governments, health and education services on line by 2015 and for promoting the take-up by citizens and businesses.
Nn viienda vabaduse arendamine: infosisu ja teadmiste vaba ringlus
Developing the Fifth Freedom: free circulation of content and knowledge
Digitaalse infosisu edastamise osas ei saa Euroopat pidada maailma suurimaks turuks – siin on tegelikult 27 eraldi turgu.
When it comes to the provision of digital content, Europe cannot claim to be the largest marketplace in the world, it is 27 separate markets.
Infosisu pakkujaid takistavad liigkeerukade riiklikud loasüsteemid, mis raskendavad e-ettevõtjatel veenvate pakkumiste tegemist õigusalase infosisu valdkonnas.
Providers of content are confronted with overly complex and nationally based licensing systems, which make it more difficult for digital businesses to provide compelling legal content offers.
See piirab õigusalase infosisu kättesaadavust internetis ning takistab ka uute meediateenuste arendamist.
This not only limits the availability of legal content online, but also stifles the development of new media services.
Need küsimused on osa keerukast ja pakilisest arutelust ning näitavad igal juhul seda, et on tekkimas vajaduspraegune autoriõiguse kohaldamise kord internetis põhjalikult läbi vaadata.
These issues are part of a difficult and urgent debate, but illustrate in any case that a fundamental revision of the current state of online copyright is becoming necessary.
Me peame seda arutelu kiirendama, et tagada püsivad ja tasakaalustatud lahendused, millega on rahul nii kasutajad kui ka õiguste valdajad.
We need to accelerate this debate to ensure robust solutions that are balanced and attractive for users and right holders.
· Luua 2015. aastaks lihtne ja tarbijasõbralik õiguslik raamistik, mis reguleerib digitaalse infosisu kättesaadavuse küsimusi Euroopas.
· A simple, consumer friendly legal framework for accessing digital content in Europe by 2015.
· Luua 2013. aastaks Euroopa intellektuaalomandi õigused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 118.
· Establishment of an EU copyright title under Article 118 of the TFEU by 2013.
· ELi tasandi ühtsete nõuete ja eeskirjade koostamine e-maksete (nn m-raha) jaoks aastaks 2012.
· Develop common EU-wide standards and rules for online payment methods (i.e. ' m-cash ' ) by 2012 .
Jõukas majandus ja ühiskond
A prosperous economy and society
Üldtunnustatud on IKT-sse tehtavate investeeringute ja majandustulemuste vaheline otsene seos, kuna investeeringud suurendavad horisontaalselt kõigi tööstusvaldkondade uuendussuutlikkust, tõstavad tööviljakust ja aitavad optimeerida loodusvarade kasutamist.
It is widely acknowledged that there is a direct link between the investment in ICT and economic performance, as it raises the innovation capacities of all industrial sectors in a horizontal way, improves productivity and helps to optimise the use of natural resources.
Võime tegelda teadus- ja uuendustegevusega on vajalik, et suuta IKT tehnoloogiaid kujundada, tundma õppida ja omaks võtta ning neid majanduse, sotsiaalsfääri ja kultuuri heaks kasutada.
Research and innovation capacity is essential to be able to shape, master and assimilate ICT technologies and exploit them to economic, societal and cultural advantage.
Maailmatasemel teadusuuringute ja uuendustegevuse edendamine
Promoting world class research and innovation
Avatud uuendustegevus eeldab ülemaailmseid kontakte kogu teadusuuringute väärtusahela ulatuses ning lihtsamaid koostöövõimalusi väljaspool Euroopat asuvate uurimisasutustega.
Open Innovation requires global interaction throughout the research value chain and easier co-operation with research institutions outside of Europe.
Seoses sellega peaks IKT valdkonna teadusuuringute ja uuendustegevuse poliitika edendama riikliku ja erasektori rahastamise ühtekoondamist ning suunamist valdkondadesse, kus Euroopal on või võib edaspidi olla maailmas juhtroll.
Within this context, ICT research and innovation policy should promote the pooling of public and private funding and its focusing it on areas where Europe is or can become a global leader.
Riiklikult rahastatavate programmide mõttetu bürokraatlikkus ei tohiks teadusuuringuid takistada.
Research efforts should not be undermined by undue red-tape of public funding programmes.
· Euroopa olgu internetitehnoloogiate väljatöötamisel esirinnas.
· Europe at the leading-edge of the development of internet technologies.
· Juhtroll väikese süsinikujäljega IKT-lahenduste valdkonnas.
· Technological leadership in ICT low-carbon applications.
· ELi raamprogrammi bürokraatia otsustav vähendamine.
· Radical reduction of EU Framework Programme red-tape.
· Kahekordistada järgmise finantsperspektiivi raames ELi IKT valdkonna teadusuuringute eelarvet ja neljakordistada IKT kasutuselevõtu eelarvet.
· Double EU ICT research budget in next Financial Perspective and multiply by 4 the budget for ICT take-up.
· Arendada tuleviku-interneti avaliku ja erasektori partnerlust.
· Develop the Future Internet Public Private Partnership.
· Bürokraatia piiramiseks muuta raamprogrammi menetlusi ning kasutajasõbralikkuse tagamiseks moodustada kasutajatekogu.
· Reengineer Framework Programme processes to eliminate red-tape and create a users' board to ensure user-friendliness.
ELi majanduse konkurentsivõime toetamine
Supporting the competitiveness of the EU economy
Euroopa tulevane konkurentsivõime ja praegusest majanduskriisist taastumise võime sõltuvad suurel määral tema oskusest soodustada ettevõtjates IKT laialdast ja tulemuslikku kasutuselevõttu.
Europe’s future competitiveness and its ability to recover from the current economic crisis depend to a large extent on its capacity to facilitate widespread and effective deployment of ICT in businesses.
VKEd võivad olla Euroopa majanduse taastumise peamine mootor.
SMEs can be the mainspring of Europe's economic resurgence.
Kuid tööviljakust tõstvate IKT vahendite kasutamises jäävad VKEd suurfirmadest kaugele maha.
But in the use of productivity-boosting ICT tools, SMEs lag substantially behind big firms.
· 2015. aastaks peab ELi IKT-kaupade ja -teenuste bilanss olema positiivne.
· ICT goods and services trade balance of the EU should be positive by 2015.
· 2015. aastaks peab 80% VKEdest kasutama eesrindlikke ärialaseid rakendusi.
· 80% of SMEs should use advanced business tools by 2015.
· Edendada selliste internetipõhiste teenuste nagu pilvandmetöötlus või teenustarkvara teket ja kasutamist VKEde poolt.
· Promote the emergence of and the use by SMEs of Internet based services, such as cloud computing or software as service models.
IKT süstemaatiline integreerimine vähese süsinikuheitega majanduse huvides
Mainstreaming ICT for a low-carbon economy
IKT võib ja peabki etendama olulist osa vastutustundliku energiakasutuse edendamisel majapidamistes, transpordis, töötlevas tööstuses ja energiatootmisel.
ICT can and should play a major role in promoting responsible energy consumption in households, transport, energy generation and manufacturing.
Arukad mõõdikud, energiasäästlik valgustus, pilvandmetöötlus ja jaotatud tarkvara võivad muuta energiaallikate kasutamist.
Smart meters, efficient lighting, cloud computing and distributed software can transform usage patterns of energy sources.
· IKT rakendustest tulenev süsihappegaasi heitkoguste vähendamine peamistes sektorites 15% võrra aastaks 2020.
· 15% ICT enabled CO 2 emissions reduction in key sectors by 2020.
· IKT sektori süsinikujälje vähendamine 50% aastaks 2015.
· Reduction of the ICT sector footprint by 50% by 2015.
· Senisest energiatõhusam tarbijakäitumine: aastaks 2015 on pooltes kodudes paigaldatud nn arukad mõõdikud.
· More energy efficient behaviour by consumers: 50% of homes fitted with smart meters by 2015.
Poliitikameetmeid käsitletakse eraldi algatusraportis .
Policy actions will be the subject of a specific INI report .
Et digitaalne tegevuskava 2015.eu kujuneks strateegiliseks raamistikuks ja annaks soovitud tulemusi, on vaja tugevat poliitilist vastutust ja tulemuslikke rakendusmehhanisme.
In order for the 2015.eu digital agenda to become this strategic framework and to produce the intended results, strong political ownership and effective delivery mechanisms are required.
Poliitiline juhtimine
Political Leadership
Mitmetasandiline juhtimine ja vastutus
Multilevel governance and ownership
Tegevuskava 2015.eu annab tulemusi vaid siis, kui selle võtavad omaks kõik poliitikatasandid ja vastutus selle elluviimise eest jaguneb ELi, liikmesriigi ja piirkondlike tasandite vahel.
2015.eu will only be effective if it is 'owned' by all political levels and is implemented as a shared responsibility at EU, national and regional levels.
Poliitiline nähtavus
Political visibility
Digitaalse tegevuskava teemaliste tippkohtumiste korraldamine peaks aitama jälgida saavutatut, tugevdada asjaomaste osapoolte pühendumust, tõsta IKT prestiižikust ja anda uusi poliitilisi impulsse.
The organisation Digital Agenda Summits should help to review progress, to reinforce the commitment of the actors involved, to raise the profile of the role of ICT and renew political impulse.
Tulemuslik täitmine
Effective delivery
Targad (ingl. k. smart – specific, measurable, appropriate, realistic, and time-based) üldised ja konkreetsed eesmärgid
Smart objectives and targets
Strateegia, millel puuduvad targad (konkreetsed, mõõdetavad, asjakohased, realistlikud ja tähtajalised) eesmärgid, jääb pelgalt kavatsuste deklaratsiooniks.
A strategy without smart (specific, measurable, appropriate, realistic, and time-based) objectives is not more than a declaration of intentions.
Liikmesriigid peavad oma olukorrast lähtuvalt püstitama endale targad eesmärgid.
Member States should set national smart objectives corresponding to their different situations.
ELi õigusloome- ja tegevuskava
EU Action and Legislative Programme
ELi tasandi eesmärgid tuleb vormistada tegevuskavana ja vajaduse korral sihtotstarbeliste õigusaktidena.
The objectives to be pursued at the EU level shall be spelt out in terms of an Action Plan and, where necessary, targeted legislation.
Tuleb mobiliseerida kõik asjakohased rakendusmehhanismid ja kõik ELi vahendid .
All appropriate delivery mechanism and all EU instruments should be mobilised .
Järelevalve ja võrdlusnäitajad
Monitoring and benchmarking
Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegevuskava 2015.eu tulemustabeli toel korrapäraselt igal aastal saavutatut analüüsima, hindama ja teostama selle üle järelevalvet.
The Commission and the Member States should systematically benchmark, evaluate and monitor progress every year by means of a 2015.eu scoreboard.
Arvamuse koostaja: Róża Thun Und Hohenstein
Rapporteur: Róża Thun Und Hohenstein
– võttes arvesse oma 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni tarbijate usalduse kohta digitaalse keskkonna vastu
- having regard to its resolution of 21 June 2007 on consumer confidence in the digital environment
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0287 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2007)0287 . ,
9. toonitab, et liikmesriikides on vaja algatusi riikide elanikkonna e-oskuste parandamiseks; märgib, kui oluline on varustada ELi kodanikud digitaalsete oskustega, et aidata neil saada internetist ja digitaalses ühiskonnas osalemisest kasu täies mahus; rõhutab, milline potentsiaal on sellel piiriülese kaubanduse ja digitaalteenustele juurdepääsu jaoks;
Stresses the need for initiatives in the Member States to improve e-skills among the general public; notes the importance of equipping EU citizens with digital skills in order to help them fully exploit the benefits of being online and participating in the digital society; emphasises the potential this will have for cross-border shopping and accessing digital services;
11. toonitab, et üldine lähenemisviis on ülimalt oluline tegeledes selliste probleemidega nagu andmekaitse ja piraatlus; ergutab sellega seoses ELi ja Interneti Haldamise Foorumit tihedale koostööle;
Underlines that a global approach is essential when addressing challenges such as data protection and piracy; encourages in this regard close cooperation between the EU and the Internet Governance Forum;
14. märgib, et riigiabi eeskirjad on mitmeti tõlgendatavad, mis võib mõjutada ühenduse toetatavaid lairibateenuseid, eelkõige ametiasutuste suutlikkust koondada oma võrgunõudlus ja võtta see uute investeeringute aluseks; palub komisjonil need probleemid kiiresti lahendada;
Notes that there are some ambiguities in the State aid rules that may affect Community-supported broadband services, particularly as regards the ability of public authorities to consolidate their own network requirements as the basis for new investment; asks the Commission to deal with these problems urgently;
Arvamuse koostaja: Cătălin Sorin Ivan
Rapporteur: Cătălin Sorin Ivan
2. palub, et komisjon töötaks välja digitaalse tegevuskava kõikehõlmava määratluse ja arutaks seda täiendavalt Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et saavutada ELi institutsioonides ühine arusaam peamistest eesmärkidest ja sihtidest;
Requests that the Commission develop a comprehensive definition of the Digital Agenda and make it subject to further discussion with Parliament and the Council, in order to achieve common understanding among the EU institutions on key objectives and goals;
5. tunnistab seetõttu pakilist vajadust digitaalse tegevuskava selge määratluse järele, kuna see on Euroopa kultuurilise mõõtme ja sisu oluline aspekt; kutsub komisjoni seetõttu üles rakendama UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni kõigi digitaalse tegevuskavaga seotud poliitiliste algatuste puhul;
Recognises therefore the urgent need for a clear definition of the Digital Agenda, as an important aspect of European cultural dimension and content; calls in this respect on the Commission to implement the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions in all policy initiatives relating to the Digital Agenda;
19. nõuab läbipaistvuse, juurdepääsetavuse ja võrdsete võimaluste põhimõtte järgimist IKT-süsteemide kasutamisel, et parandada nende kasutajasõbralikkust võimalikult paljude Euroopa kodanike jaoks;
Calls for respect for transparency, accessibility and equality of opportunity in the use of ICT systems, with a view to improving their user-friendliness for the largest possible number of European citizens;
27. kutsub komisjoni üles võtma oma eelseisvates mitmeaastastes noorteprogrammides arvesse vajadust tutvustada uuenduslikku IKTd kõigile noortele kõigil haridusetappidel, eriti algkoolis.
Calls on the Commission to take account, in its forthcoming multiannual Youth programmes, of the need for familiarisation with cutting-edge ICT for all young people at all stages of their education, and especially in primary school.
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine
on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction for the financial year 2008
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonI ARVAMUS.............9
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 10
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta
on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction for the financial year 2008
– võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2008. aasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet;
– having regard to the final annual accounts of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction for the financial year 2008,
– võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega
– having regard to the Court of Auditors' report on the annual accounts of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction for the financial year 2008, together with the Centre's replies
– võttes arvesse nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust (5827/2010 – C7‑0061/2010 );
– having regard to the Council’s recommendation of 16 February 2010 (5827/2010 – C7‑0061/2010 ),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1920/2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (uuesti sõnastatud),
– having regard to Regulation (EC) No 1920/2006 of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (recast)
– võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185,
– having regard to Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 19 November 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002
– võttes arvesse kodukorra artiklit 77 ja VI lisa;
– having regard to Rule 77 of, and Annex VI to, its Rules of Procedure,
– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust ( A7‑0067/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control and the opinion of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0067/2010 ),
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2008. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta;
on the closure of the accounts of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction for the financial year 2008;
tähelepanekutega, mis on Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa
with observations forming an integral part of its Decision on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction for the financial year 2008
A. arvestades, et kontrollikoda märkis, et ta sai piisava kindluse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande usaldatavuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;
A. whereas the Court of Auditors states that it has obtained reasonable assurance that the annual accounts for the financial year 2008 are reliable and that the underlying transactions are legal and regular,
B. arvestades, et Euroopa Parlament andis 23. aprillil 2009. aastal heakskiidu Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse direktori tegevusele keskuse 2007. aasta eelarve täitmisel
B. whereas on 23 April 2009 Parliament granted the Director of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction discharge for implementation of the Centre's budget for the financial year 2007
- tõi välja, et keskus juurutas menetlused ja vahendid regulaarseks järelevalveks ja järelkontrollideks ning täiustas personalihaldust, eriti intranetis personali portaali loomisega;
- noted that the Centre had set up regular procedures and tools for regular supervisory and ex post controls and further developed human resources management, in particular by setting up a dedicated human resources portal on its intranet,
- tervitab asjaolu, et keskus teeb tihedat koostööd samuti Lissabonis asuva Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga ruumide jagamisel ja infrastruktuuri ning teenuste ühisel kasutamisel, ning märgib, et oma ruumidesse kolimine oli kavandatud 2009. aasta esimesse kvartalisse;
- congratulated the Centre on its close cooperation with the European Maritime Safety Agency, which is also based in Lisbon, in order to share buildings and make joint use of infrastructures and services, and noted that its move into its own premises was scheduled for the third quarter of 2009,
3. kutsub keskust ühtlasi üles kaaluma kõikide põhitegevuste kavandamisel Gantti diagrammi kasutuselevõttu, mis võimaldab kiirelt näidata projektidele kuluvat iga töötaja tööaega ning edendada tulemuste saavutamisele keskendunud lähenemisviisi;
Calls, further, on the Centre to consider making a Gantt diagram part of the programming for each of its operational activities, with a view to indicating in concise form the amount of time spent by each staff member on a project and encouraging an approach geared towards achieving results;
fn resolutsioonile ametite tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)... on the performance, financial management and control of the agencies.
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta
on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Monitoring Centre for Drugs and Drugs Addiction for the financial year 2008