natgillin/translations-raw huggingface dataset:
54. soovitab piirkondadel ja liikmesriikidel kasutada ühtekuuluvuspoliitika vahendeid merendus- ja rannikupoliitika täielikumaks integreerimiseks, ettevõtluse edendamiseks ja VKEde loomiseks, mis aitab lahendada tööhõive hooajalisuse probleemi; nõuab eelkõige merenduslike pädevuspiirkondade võrgustiku loomist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames;
Encourages regions and Member States to use cohesion policy instruments in order to achieve further integration in maritime and coastal policy, promote entrepreneurship and set up SMEs, thus helping to overcome the problem of seasonal employment; calls, in particular, for the creation of a network of regions of maritime excellence in the framework of the European Territorial Cooperation Objective;
57. nõuab, et vaadataks uuesti läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates
Calls for a revision of Directive 2000/59/EC of the European Parliament and of the Council of 27 November 2000 on port reception facilities for ship-generated waste and cargo residues
58. on seisukohal, et kaubatranspordi pudelikaelad tekivad tulevikus pigem ühendusteedel sadamate ja Euroopa maismaatranspordi võrgustike vahel kui vastuvõtvates sadamates; leiab, et kui meretranspordi võimalusi parimal viisil ära kasutada, peavad Euroopa sadamatele olema kättesaadavad parimada võimalikud maismaaühendused, ning nõuab seepärast vajaduse korral nende arendamist, pidades esmatähtsaks keskkonnasõbralikumaid transpordiliike, nagu siseveekogude ja raudteetransport;
Considers that goods transport bottlenecks are more likely to occur in future in the connections between ports and European land transport networks, rather than in the reception capacities of ports; considers that, if the best use is to be made of the maritime transport possibilities, European ports must have the best possible hinterland connections available to them, and therefore calls for them to be developed where necessary, giving priority to more environmentallyfriendly modes of transport, such as rail and inland waterways;
Vastuvõetud tekstid , P6_TA(2006)0482 . suhtes, eriti mis puudutab mis tahes tahkete ainete, vedelike või gaaside süstemaatilise/tahtliku veekeskkonda, merepõhja või selle aluspinnasesse laskmise keelustamist ja/või kriteeriume; leiab, et süsinikdioksiidi mis tahes ladustamine merepõhja ja selle aluspinnasesse võib toimuda ainult rahvusvahelise õiguse alusel, selleks tuleb eelnevalt läbi viia keskkonnamõjude hindamine vastavalt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivile 85/337/EMÜ teatud avalike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta
Texts Adopted , P6_TA(2006)0482 . and in particular as regards the prohibitions and/or criteria for systematic/intentional disposal of any solid materials, liquid or gas into the water column, seabed/subsoil; furthermore considers that any storage of carbon dioxide in the seabed and subsoil should be subject to authorisation pursuant to international law, a prior environmental impact assessment in accordance with Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment
65. rõhutab, et rannikuvööndi haldamisel peab siiski üheks põhiliseks eesmärgiks olema merekeskkonna kaitsmine, mitte mõnede üksikute näidisalade eraldamine keskkonnakaitse märgina , eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2002. aasta soovituse 2002/413/EÜ (rannikuvööndi ühtse haldamise rakendamise kohta) valguses
Insists, however, that coastal zone management must have, as one of its core objectives, the conservation of the marine environment, rather than setting aside a few sample areas as a token gesture to conservation efforts, particularly in the light of Recommendation 2002/413/EC of the European Parliament and of the Council of 30 May 2002 concerning the implementation of Integrated Coastal Zone Management in Europe
70. nõuab uute võrgustike loomist projektide ja tegevuste elluviimiseks erasektori, valitsusväliste organisatsioonide, kohalike asutuste ja piirkondade partnerlussuhete kaudu, et saavutada suurem dünaamilisus, uuenduslikkus ja tõhusus ning parandada rannikualade elukvaliteeti;
Encourages the development of new networks for the implementation of projects and activities in the form of partnerships between the private sector, NGOs, local authorities and regions, with a view to achieving greater dynamism, innovation and efficiency and improving the quality of life in coastal areas;
72. rõhutab vajadust muuta rannikualad ligitõmbavamaks mitte ainul puhkepaikadena, vaid ka kohtadena, kus elada, töötada ja kuhu investeerida, parandades juurdepääsetavust ja sisetranspordi infrastruktuuri; nõuab lisaks meetmete võtmist, et parandada üldhuviteenuseid (tervishoid, haridus, vesi ja energia, informatsioon, sidetehnoloogiad, postiteenused, heitvee- ja jäätmetöötlus), võttes arvesse hooajalisi demograafilisi muutusi;
Stresses the need to make coastal regions more attractive not just as places of leisure but as places in which to live, work and invest, by improving accessibility and internal transport infrastructure; further calls for the adoption of measures to improve services of general interest (health, education, water and energy, information, communication technologies, postal services, waste water and waste treatment), taking into account seasonal demographic changes;
75. märgib, enamik merekeskkonna reostusest on pärit maismaa allikatest, nagu näiteks – aga mitte ainult – põllumajandusjääkide äravool ja heited tööstusallikatest, mis mõjuvad eriti hävitavalt suletud ja poolsuletud meredele; rõhutab, et EL peab pöörama nendele piirkondadele erilist tähelepanu ning võtma meetmeid edasise reostuse piiramiseks ja ärahoidmiseks; on ühtlasi arvamusel, et selleks saaks edukalt kasutada uut GMESi (ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire) tehnoloogiat;
Notes that most pollution in the marine environment originates from land-based sources, including but not limited to agricultural runoff and industrial emissions, which have an especially deleterious impact on closed and semi-enclosed seas; stresses that the EU must pay particular attention to these areas and take measures to limit and prevent further pollution; also considers that the new GMES technology (Global Monitoring for Environment and Security) could be successfully used for that purpose;
80. on mures hästi väljaõppinud personali nappuse pärast merendusmajanduse olulistes sektorites maismaal; leiab, et seda probleemi võiks aidata lahendada liikmesriikide ja ettevõtete ühised kampaaniad;
Is concerned at the lack of well-trained personnel in important land-based sectors of the maritime economy; considers that here also, employment campaigns run jointly by the Member States and the enterprises concerned can help to alleviate the problem;
Säästev rannikuturism
Sustainable coastal tourism
88. usub, et Euroopa turismialane tegevuskava Agenda 21 peab võtma arvesse rannikuturismi ja saareturismi eripära ning esitama kasulikke algatusi ja jagama head tava, mis aitaks tõhusalt ületada turismi hooajalisust, näiteks eakatele suunatud turismi arendades;
Believes that European Agenda 21 for the sustainability of European tourism must take into account the specificity of coastal tourism – and islands tourism – and present useful initiatives and share good practices that are efficient in fighting seasonality, such as, for example, developing senior citizens tourism;
Säästev merekeskkond
Sustainable maritime environment
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0486 . ning rõhutab veel kord eelkõige järgmisi vajalikke samme:
Texts Adopted, P6_TA(2006)0486 . and reiterates, in particular, the need for :
· et ELi üldeesmärk oleks mere säästev kasutamine ja mereökosüsteemide säilitamine; seda aitaks saavutada ELi jõuline poliitika merekeskkonna kaitseks, mis takistaks bioloogilise mitmekesisuse edasist hävimist ja merekeskkonna halvenemist;
· the EU to have as its overarching objective the sustainable use of the seas and the conservation of marine ecosystems, including a strong EU policy on marine protection, preventing further loss of biodiversity and deterioration of the marine environment,
· lülitada dokumenti hea keskkonnaseisundi ühine definitsioon kogu Euroopa Liidu jaoks;
· the inclusion of a common EU-wide definition of good environmental status,
· et Euroopa Keskkonnaagentuur esitaks regulaarselt merekeskkonna hindamiste tulemusi, mis sunnib riike parandama andmete kogumist, esitamist ja vahetamist;
· the European Environment Agency to provide regular assessments of the marine environment, which necessitates improvements in national data collection, reporting and exchange,
· tunnistada, et ettevalmistatava merestrateegia direktiivi ( KOM(2005)0505 – C6-0346/2005 – 2005/0211(COD) vastuvõtmisel ja rakendamisel on tähtis naaberriikidega eelnevalt konsulteerida, koordineerida ja koostööd teha, nagu on rõhutatud 14. novembri 2006. aasta seisukohas
· recognition of the importance of prior consultation, coordination and cooperation with neighbouring states in the adoption and implementation of the forthcoming Marine Strategy Directive, as stressed in its position of 14 November 2006
91. tunnistab, et terve merekeskkond on ELi laevandussektori säästva arengu aluseks ning tuletab meelde ELi lubadust lisada keskkonnamõõde kõikidele ühenduse poliitika aspektidele;
Recognises that a healthy marine environment constitutes the basis for sustainable development of the shipping sector in the EU and recalls the EU's commitment to incorporate the environmental dimension into all aspects of Community policy;
93. tuletab meelde põhimõtet läheneda inimtegevuse korraldamisele ökosüsteemi-põhiselt, mis on merekeskkonna temaatilise strateegia üks olulisi elemente; nõuab, et seda põhimõtet rakendataks ka merenduspoliitikas;
Recalls the principleunderpinning the ecosystem approach to the management of human activitiesas one of the key elements of the Thematic Strategy on the Marine Environment; insists that this principle be applied also with regard to maritime policy;
99. leiab, et „rühmitamise” ideel võiks olla merekeskkonnale positiivne mõju, kui elupaikade kaitse, saastekontroll ja muud keskkonnatehnoloogiad kuuluksid väljatöötamise ja rakendamise rühmadesse planeerimisetapist alates;
Considers that the concept of "clustering" could have a positive impact on the marine environment if habitat conservation, pollution control, and other environmental technologies are incorporated into the design and implementation of clusters from the planning stages onwards;
104. märgib siiski, et kalastamist peab tulevikus piirama ennetava lähenemisega, tagamaks terve ökosüsteemi säilimise ja haruldaste, ohustatud või väärtuslike liikide ja elupaikade kaitse, ning see tähendab vältimatult senisest enamat keskkonnakaitset, mis hõlmab ka ühise kalanduspoliitika raames kehtestatud sätete kohaselt loodud merekaitsealade võrgustikku ja integreeritud rannikuvööndi haldamise süsteemi, et peatada tarbetut elupaikade vähendamist ja bioloogilise mitmekesisuse järsku kahanemist;
Notes, however, that fishing will have to be restricted in the future through a precautionary approach ensuring the maintenance of healthy ecosystems and the protection of rare, vulnerable or valued species and habitats and that this will inevitably include an increased level of environmental protection than before, involving a network of MPAs created in accordance with the provisions laid down within the framework of the Common Fisheries Policy (CFP) and a system of integrated coastal zone management, so as to ensure that the needless degradation of habitats and sharp decline in biodiversity is stopped;
106. rõhutab, et tunnustada tuleks ka piirkondlike nõuandekomisjonide väärtuslikku rolli ning nendega tuleks merenduse haldamise küsimustes konsulteerida;
106. stresses that the valuable advisory role of Regional Advisory Councils (RACs) should be recognised and RACs should be consulted on marine management;
110. usub kindlalt, et hädasti on vaja edendada ja rakendada ühenduse vete kaardistamise / ruumilise planeerimise programmi, et toetada säästvust kalandussektoris ja viimase geograafilist esindatust; usub, et piirkondade kaardistamine avamere tuulelektrijaamadeks, energia tootmiseks, süsiniku sidumiseks, liiva ja kruusa kaevandamiseks või vesiviljeluseks on kohane ning et merekaitsealade, sealhulgas Natura 2000 alade ja teiste tundlike elupaikade ja liikide asukohtade kaardistamine aitaks merekeskkonda tõhusamalt ja säästvamalt kasutada; rõhutab, et tõhusaks ruumiliseks planeerimiseks tuleb kalastuspiirkonnad kaardistada ning seda tuleks lihtsustada, parandades ja normeerides juurdepääsu laevaseiresüsteemidele ja logiraamatute andmetele kõikides liikmesriikides; on seisukohal, et ühenduse veealade planeerimisotsuste langetamisel tuleks täismääral konsulteerida kalandussektoriga ja kogukondadega, keda küsimus otseselt puudutab;
Believes strongly that there is an urgent need to promote and apply a mapping/spatial planning programme for Community waters in order to meet the need to maintain a sustainable and geographically representative fishery sector; believes that the mapping out of zones is a suitable exercise as regards off-shore wind-farms or energy production, carbon sequestration and sand and gravel extraction or as regards aquaculture and that mapping the location of marine protected areas, including Natura 2000 sites and other sensitive habitats and species, would lead to more efficient and sustainable use of our maritime environment; stresses that in order to enable effective spatial planning, areas of fishing activity need to be mapped, and this should be facilitated by improving and standardising access to vessel monitoring systems and logbook data across Member States; considers that planning decisions concerning Community waters should be taken in full consultation with the fisheries sector and the communities directly affected;
112. juhib tähelepanu asjaolule, et teatud juhtudel vesiviljelus kahandab mõnesid kalavarusid; on seisukohal, et teatud liikide noorkalade püüdmine meres nuumamise eesmärgil takistab nende paljunemist ja liikidevahelise bioloogilise tasakaalu säilimist; leiab, et mõnedel maailma turgudel mõnede selliste liikide eest makstav kõrge hind on põhjuseks, miks eiratakse täielikult teatud mereökosüsteemide säilitamise vajadust;
Draws attention to the fact that certain aquaculture practices are contributing to the depletion of some stocks; points out that catching juveniles of certain species in the sea for fattening prevents them from reproducing and ensuring the biological balance between species; takes the view that the high prices that some of these species reach in some world markets lie at the root of this complete disregard for the need to preserve certain marine ecosystems;
115. on seisukohal, et enamiku keskkonna ja säästvusega seotud probleemide lahendamisel tuleb kasutada teaduse ja tehnoloogia edusamme, mida tuleb sel eesmärgil korralikult toetada piisava rahastamisega EÜ ja liikmesriikide poolt; nõuab, et komisjon esitaks Euroopa mereuuringute strateegia ning mereuurimisinstituutide parema koordineerimise ja võrkude loomise strateegia; nõuab selleks tungivalt nn Euroopa mereteaduste konsortsiumi asutamist, milles osaleksid kõik asjakohased Euroopa mereuurimisinstituudid ja mida toetaks EL; nõuab, et omandatud teadmus kogutaks ja seda säilitataks Euroopa merenduse andmekeskuses, millele oleks juurdepääs kõikidel mereuurimisinstituutidel; pooldab selles kontekstis regulaarset Euroopa merenduskonverentsi korraldamist, et anda teadlastele ja tööstuse esindajatele võimalus avalikuks arutluseks;
Considers that most of the environmental and sustainability challenges need a response that makes proper use of the scientific and technological knowledge which must be, for that purpose, properly supported by sufficient funding by EC and Member States; calls for the Commission to deliver a strategy for European Maritime Research and for better coordination and networking of European marine research institutes; to this end urges the establishment of a ‘European marine science consortium’, with participation by all relevant European marine research institutes and support from the EU; calls for the knowledge acquired to be entered and stored in a European marine data centre to which all marine research institutes would have access ; favours in this context the promotion of a European maritime conference on a regular basis to provide a forum for researchers and industry;
121. tunnistab rannikuvööndi tähtsust taastuva energia arendamiseks, mis on oluline ja lahutamatu osa ELi püüdlustest võidelda kliimamuutuse vastu; märgib, et tuule-, tõusulaine- ja muud liiki energia kasutamiseks on vaja sobivat tsoonideks jaotamist merendustegevuse ruumiliseks planeerimiseks, et vähendada miinimumini lahkhelisid teiste merekeskkonna kasutajatega ja vältida keskkonna kahjustamist, võttes arvesse keskkonnamõju hindamist; tervitab märkimisväärseid võimalusi, mida üha kasvav taastuvenergia tööstus ELis tööhõive suurendamiseks ja tehnilise kompetentsuse parandamiseks pakub;
Recognises the importance of the coastal zone for the development of renewable energy which forms a crucial and integral part of the EU's efforts to combat global climate change; points out that proper zoning for the purposes of maritime spatial planning to allow for the development of sites for the exploitation of wind, tide and other forms of power will therefore be necessary in order to minimise conflict with other users of the marine environment and avoid degrading the environment, taking account of environmental impact assessments (EIA); welcomes the significant opportunities offered by the growing renewable energy industries for the creation of employment and technical expertise in the EU;
122. kuna halb tava tuleb välistada, rõhutab kalandusega ühilduvate mittekalanduslike valdkondade arendamise tähtsust, näiteks tuleb soodustada elujõulist ökosüsteemi soodustavate energiatootmisplatvormide ja tuuleturbiinide aluste kavandamist ning aidata sellega rajada kalapüügi keelupiirkondades mereliikidele kalakasvandusi ja kudemiskohti;
122. stresses, while bad practice must be ruled out,the importance of non-fishery developments which can be compatible with the fishery sector by, for example, encouraging the design of energy production platforms or wind turbine platforms that help to encourage and sustain a flourishing ecosystem, to thus help the establishment of nursery and spawning grounds for marine species in a fishing exclusion zone;
125. on seisukohal, et arvestades merre tonnide kaupa soolvett ja muid aineid heitvate merevee magestamise tehaste eriti kiiret levikut, peaks komisjon uurima selliste tehaste mõju planktonile ja merepõhjale ning ökosüsteemis esile kutsutud muutustele ja mutatsioonidele;
Considers that, given the particularly rapid development of seawater desalination plants discharging tonnes of brine and other products into the sea, the Commission should investigate the effect of such plants on plankton and the seabed and on the changes and mutations generated within the ecosystem;
Ühine merenduspoliitika
A common maritime policy
132. toonitab lähimeresõitude kui säästva ha tõhusa transpordiviisi eeliseid ja potentsiaali, mis on vaba maismaatranspordi ummikutest ja millel on piisavalt arenguruumi; palub seega komisjonil lähimerelaevandust toetada ja edendada, rakendades täies mahus selleteemalisi õigusakte; on seisukohal, et lähimeresõitude jätkuv käsitlemine õigsuaktides rahvusvahelise transpordina pidurdab selle arengut; kutsub seega komisjoni üles töötama välja ettepanekut lähimeresõitude käsitlemiseks Euroopa Liidu siseturu kontekstis; rõhutab, et see ei tohi mõjutada UNCLOS ja IMO konventsioone, mis käsitlevad „meresõiduvabadust" ja "rahumeelse läbisõidu õigust" majandusvööndis ja rahvusvahelistes vetes (avamerel);
Highlights the advantages and potential of short sea shipping as a sustainable and efficient transport mode that easily bypasses land bottlenecks and has sufficient capacity for growth; therefore asks the Commission to support and promote short sea shipping by fully implementing the acts concerning short sea shipping; considers that the fact that short sea shipping is still viewed in law as international transport is a hindrance to their growth; therefore calls on the Commission to put forward a proposal to integrate short sea crossings in the European internal market; underlines that this must not interfere with the UNCLOS and IMO Conventions including the "freedom of navigation" and the "right of innocent passage" within the EEZ in international waters (High Seas);
136. on veendunud, et EÜ asutamislepingu artikli 174 lõikes 2 sisalduv ettevaatusprintsiip peaks olema aluseks ELi merealade mis tahes tüüpi kasutamisel; rõhutab, et kindlate teadusandmete puudumist ei tohi seega kasutada vabandusena ennetava tegevuse edasilükkamiseks;
Is convinced that the precautionary principle, as embodied in Article 174(2) of the EC Treaty, must form the basis of all types of exploitation of the maritime zones of the EU; stresses that the lack of scientific certainty should therefore not be used as an excuse for delaying preventive action;
139. nõuab ühenduse osa suurendamist rahvusvahelistes organisatsioonides; rõhutab aga, et seejuures ei saa ega tohigi ühendus liikmesriike esindada või koguni asendada; kinnitab veel kord, et palub nõukogul taotleda ELi IMO liikmeks vastuvõtmist;
Calls for the Community to play a more prominent role in international organisations; stresses however that the Community cannot and should not represent, still less replace, the EU Member States; reiterates its call for the Council to apply for the EU to join the IMO;
Euroopa Komisjoni roheline raamat „Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses” on mitmes mõttes poliitiliselt uuenduslik.
The Commission's Green Paper ‘Towards a future maritime policy for the union: a European vision of the oceans and seas’ in many respects breaks new political ground.
See on selgesti näha juba asjaolust, et kuue kuu jooksul vaieldi parlamendis selle üle, missugune parlamendikomisjon peaks selles küsimuses vastutav olema.
This is evident from the fact that for six months the question of which committee should be responsible for it was hotly debated in Parliament.
See näitab, et komisjoni soovitud ühtset, integreeritud lähenemist, mis hõlmaks erinevaid valdkondi nagu laevatehased, laevandus, laevade ohutus, mereohutus, turism, kalandus, sadamapoliitika, merekeskkond, teadusuuringud, tööstus, ruumiline planeerimine jm, ei saavutata automaatselt.
This shows that the Commission’s attempt at an integrated, holistic approach, combining various policy areas such as shipyards, shipping, safety of ships and at sea, tourism, fisheries, port policy, marine environment, research, industry, spatial planning and others is not automatically understood.
Kui vaadata, kui killustatud on liikmesriikides merenduspoliitikaga tegelevad haldus- ja poliitilised organid, siis näeme, kui raske on integreeritud lähenemise elluviimine praktikas.
A look at the fragmented administrative and political bodies that are responsible for maritime policy in the Member States shows how difficult it will be in practice to implement an integrated approach.
Vaatamata rohelisele raamatule avaldavad ka komisjoni peadirektoraadid ettepanekuid, mis paistavad pigem killustatud kui terviklikku poliitikat esindavat.
Individual DGs in the Commission also publish proposals which seem sectoral rather than holistic, despite the Green Paper.