natgillin/translations-raw huggingface dataset:
100. rõhutab, et Euroopa kodakondsuse edendamisel on otsene mõju eurooplaste igapäevaelule ning see aitab paremini mõista liidu poliitika pakutavaid võimalusi ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja aluslepingutes sätestatud põhiõiguseid; on veendunud, et kodakondsuse valdkonnale tuleb tagada piisav rahastamine;
Emphasises that promoting Union citizenship has a direct impact on the daily lives of Europeans and that it contributes to a better understanding of the opportunities provided by Union policies, as well as of their fundamental rights, enshrined in the European Charter of Fundamental Rights and the Treaties; is convinced that adequate funding in the area of citizenship must be guaranteed;
KOM(2011)0012 , mis on esimene samm spordi ja eelkõige igapäevase liikumise lisandväärtuse hindamisel ning spordi ühiskondlikule, majanduslikule ja organisatsioonilisele mõõtmele keskendumisel;
COM(2011)0012 as a first step in assessing the added value of sport, and in particular of everyday exercise, and focusing on the societal, economic and organisational dimension of sport;
103. rõhutab, et noored peaksid kujutama endast liidu jaoks prioriteeti ja et noorte mõõde peaks olema nähtav ning seda peaksid tugevdama poliitikasuunad ja programmid; usub, et noori tuleks käsitada ELi valdkonnaülese teemana, arendades erinevate noorte, hariduse ja liikuvusega seotud poliitikavaldkondade vahelisi koostoimeid; tervitab juhtalgatust „Noorte liikuvus” kui Euroopa 2020. aasta strateegia nurgakivi; rõhutab eelkõige, et noortega seotud programmid nagu elukestva õppe programm ja programm „Aktiivsed noored”, mille kulud osaleja kohta on madalad ja mis seega on väga tõhusad, tuleks säilitada eraldiseisvate programmidena järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, ning et nad väärivad tunduvalt suuremaid investeeringuid;
Stresses that youth should represent a strong priority for the Union and that the youth dimension should be visible and reinforced in EU policies and programmes; believes that youth should be perceived as an EU cross-cutting theme, developing synergies between different policy areas relating to youth, education and mobility; welcomes the ‘Youth on the Move’ flagship initiative as a cornerstone of the Europe 2020 Strategy; underlines in particular that youth-related programmes like Lifelong Learning and Youth in Action, which bear low cost per beneficiary and therefore have high efficiency, should be maintained as separate programmes in the next MFF and that they deserve a much stronger investment;
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala
An Area of Freedom, Security and Justice
106. rõhutab, et pakilistes sisserände- ja varjupaigaküsimustes, samuti liidu välispiiride haldamises on vaja integreeritud lähenemisviisi, piisavalt rahalisi vahendeid ja eriolukordadega hakkama saamise abivahendeid, mis tehakse kättesaadavaks kõikide liikmesriikide inimõiguste austamise ja solidaarsuse vaimus, pidades kinni riiklikest vastutusaladest ja selgesti määratletud ülesannetest; märgib sellega seoses, et FRONTEXi, Euroopa Varjupaigaküsimuste tugiameti ning solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise fondide suurenenud probleeme tuleb õigeaegselt arvesse võtta;
Stresses the need for an integrated approach towards pressing immigration, asylum questions as well as towards the management of the external borders of the Union, with sufficient funding and support tools to handle emergency situations made available in a spirit of respect for human rights and solidarity amongst all Member States, respecting national responsibilities and a clear definition of tasks; notes that, in this regard, the increased challenges of FRONTEX, the European Asylum Support Office and the Funds on Solidarity and Management of Migration Flows need to be duly taken into consideration;
108. rõhutab parema sünergia arendamise vajadust erinevate fondide ja programmide vahel ning osutab asjaolule, et fondide haldamise lihtsustamine ja ristrahastamise lubamine võimaldab eraldada ühistele eesmärkidele rohkem vahendeid; tervitab komisjoni kavatsust vähendada sisepoliitika eelarveliste vahendite koguarvu kahesambalisse struktuuri ja võimaluse korral ühise juhtimise alla; usub, et see lähenemisviis peaks andma märkimisväärse panuse praeguste fondide ja programmide suurendatud lihtsustamisele, otstarbekamaks muutmisele, konsolideerimisele ja läbipaistvamaks muutmisele; rõhutab siiski vajadust tagada, et sisepoliitika eri eesmärgid ei läheks segamini;
Emphasises the need of developing better synergies between different funds and programs and points to the fact that the simplification of management of funds and allowing cross-financing enable the allocation of more funds to common objectives; welcomes the Commission’s intention to reduce the total number of budgetary instruments in Home Affairs in a two pillar structure and where possible under shared management; believes that this approach should contribute significantly to an increased simplification, rationalisation, consolidation and transparency of the current funds and programmes; stresses however the need to ensure that the different objectives of home affairs policies will not be mixed up;
110. juhib tähelepanu vastuolule liidu üleilmse rahalise abi taseme ja tema sageli piiratud mõju vahel asjaomastel läbirääkimistel ning rõhutab vajadust suurendada liidu poliitilist rolli ja mõjuvõimu rahvusvahelistes institutsioonides ja foorumites; usub, et EL peaks saavutama poliitilise rolli, mis on vastavuses ELi finantsabi suurusega;
Points to the discrepancy between the level of the Union’s global financial assistance and its often limited influence in related negotiations and stresses the need to enhance the Union’s political role and leverage in international institutions and fora; believes that the EU should ensure a political role which is proportional to the financial support it provides;
Euroopa välisteenistus
European External Action Service (EEAS)
Vaesuse leevendamine
Poverty alleviation
114. nõuab taas kord Euroopa Arengufondi (EAF) eelarvesse kandmist; rõhutab siiski, et EAFi ELi eelarvesse kandmine ei tohi viia arengu jaoks ette nähtud assigneeringute üldise vähendamiseni ja peab tagama prognoositavuse;
Calls once again for the budgetisation of the European Development Fund (EDF); insists, however, that incorporating the EDF into the EU budget must not lead to an overall reduction in development spending and must guarantee predictability;
ELi väärtuste propageerimine ja huvide kaitsmine kogu maailmas
Projecting EU values and interests globally
119. on seisukohal, et ELil on rahvusvahelise kogukonna ees eriline vastutus edendada julgeolekut, demokraatiat ja heaolu oma naabrusriikides, kus majanduslik areng ja edukas stabiilsus on ELi otsestes huvides; on seega seisukohal, et tihedate ja tõhusate suhete loomine naaberriikidega peaks jääma liidu välispoliitika prioriteediks; rõhutab, et on vaja suuremaid rahalisi kohustusi, et liit võiks lahendada olulised probleemid – toetada üleminekut demokraatiale ja demokraatia tugevdamist, head valitsemistava ja inimõigusi – ning vastata kõrgetele ootustele, mis tulenevad sellest moraalsest kohustusest; usub samas, et raha sihipärane kasutamine on vähemalt sama oluline kui rahastamise tase; nõuab seetõttu, et tugevdataks ELi abiprogrammidesse kuuluvat tingimuslikkuse põhimõtet, eesmärgiga edendada demokraatlikku arengut ja usaldusväärset eelarve haldamist, vähendada korruptsiooni ja suurendada võimekust kasutada ELi toetusi läbipaistval, tõhusal ja vastutusrikkal viisil;
Considers the EU to have a special responsibility among the international community for promoting security, democracy, and prosperity in Europe’s neighbouring countries, where economic development and progress of stability are in the direct interest of the EU; considers therefore that building close and effective relations with neighbouring countries should remain a priority in the Union’s external agenda; emphasises that stepped up financial commitments are needed for the Union to live up to major challenges -support to democratic transition and consolidation, good governance, human rights- and high expectations deriving from this moral responsibility; believes at the same time that the more targeted use of funds is at least as important as funding levels; calls therefore for the strengthening of conditionality in EU aid programmes with the aim of improving democratic development and sound budgetary management, reducing the level of corruption and the capability to use EU support in a transparent, effective and accountable manner;
122. on arvamusel, et võttes arvesse üha suurenevaid globaalseid probleeme ja ELi globaalseid kohustusi, eelkõige praeguste araabia riikides toimuvate poliitiliste sündmuste taustal, on ELi välisrahastamisvahendite ümberkorraldamine möödapääsmatu; pooldab seepärast ELi välisvahendite läbivaatamist ja strateegilisemat kohaldamist ning uute koostöö- ja rakendusmehhanismide vormide väljatöötamist partnerriikidega, et suurendada ELi välistegevuse mõju ja nähtavust ning saavutada ELi välistegevuses üldiselt suurem järjepidevus ja sidusus; rõhutab, et järgmine mitmeaastane finantsraamistik peaks toetama poliitilist ühtekuuluvust, st tagades, et ELi poliitika ning kulutused põllumajandusele, kalandusele, kaubandusele ja energiasektorile ei satuks otseselt vastuollu arengupoliitiliste eesmärkidega;
Is of the opinion that, considering growing global challenges as well as the Union’s global responsibilities, especially in face of the current political developments in the Arab world, a restructuring of the EU’s external financial instruments becomes indispensible; advocates accordingly an overhaul and more strategic application of its external instruments as well as the development of new forms of cooperation and delivery mechanisms with partner countries in order to enhance the impact and visibility of EU external action as well as to achieve the overall objective of greater consistency and coherence of EU external action; stresses that the next MFF should support policy coherence, i.e. by ensuring that EU policies and expenditure on agriculture, fisheries, trade and energy are not directly at odds with development policy objectives;
Kriisiolukordadele reageerimine
Responding to crisis situations
125. usub, et heal tasemel avalik haldus nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil on hädavajalik, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegias seatud strateegilised eesmärgid; palub komisjonil esitada selge analüüs 2013. aastale järgneva perioodi halduskulude kohta, võttes asjakohaselt arvesse avaliku sektori vahendite konsolideerimist, Lissaboni lepinguga liidule antud uusi ülesandeid ja volitusi ning inimressursside optimaalse kasutamise, eriti personali ümberpaigutamise ja uute tehnoloogiate abil saavutatavat suuremat tõhusust;
Believes that high quality public administrations, at both Union and national levels, are an essential element for achieving the strategic goals set in the Europe 2020 strategy; calls on the Commission to present a clear analysis of administrative expenditure post-2013, duly taking into account the public finances consolidation efforts, the new tasks and competences attributed to the Union by the Treaty of Lisbon, and the efficiency gains to be derived from an optimal use of human resources in particular through redeployment and new technologies;
Prioriteete peegeldav struktuur
A structure to reflect priorities
132. on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia integreeritud iseloomu arvestades ning selleks, et tagada kooskõla eelarvevahendite ja strateegia arengu vahel, on tingimata vaja tagada Euroopa 2020. aasta strateegia nelja alamrubriigi vahel suurem paindlikkus;
Considers that, in view of the integrated character of the Europe 2020 strategy, and in order to ensure that budgetary means are appropriately aligned with the progressive development of the strategy, it is essential that a higher degree of flexibility is ensured among the four Europe 2020 subheadings;
138. nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ELi eelarve lisas kõik ELiga seotud kulud, mis tekivad valitsustevahelise menetluse tulemusena väljaspool ELi eelarvet; usub, et selline iga-aastane teave annab täieliku pildi liikmesriikide ELi tasandil tehtud investeeringute kohta;
Urges the Commission to provide in an annex to the EU budget all EU related expenditure that occurs –following an intergovernmental procedure- outside the EU budget; believes that this information provided on an annual basis will give a complete picture of all investments that Member States agree to undertake at the EU level;
sh teadus- ja uuendustegevus, haridus ja elukestev õpe ning siseturupoliitika.
Including research and innovation, education and lifelong learning and internal market policies.
Ühtekuuluvuspoliitika (majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus) ja sotsiaalpoliitika.
Including cohesion (economic, social and territorial) and social policies .
Põllumajandus, maaelu areng, kalandus, keskkond, kliimamuutus, energeetika ja transport.
Including agriculture, rural development, fisheries, environment, climate change, energy, and transport policies.
sh kultuur, noored, kommunikatsioon, põhiõigused ning vabadus, turvalisus ja õigus.
Including culture, youth, communication and fundamental rights and freedom, security and justice policies.
Globaalne Euroopa
Global Europe
Välistegevus, naabrus- ja arengupoliitika.
Including external action, neighbourhood and development policies.
Paindlikkus muutuvate oludega toimetulemiseks
Responding to changing circumstances: flexibility
Ülemmäärade muutmine
Revising the ceilings
Piisavate varude ja paindlikkuse tagamine ülemmäärade piires
Ensuring sufficient margins and flexibility below the ceilings
154. märgib, et viimastel aastatel on loodus- ja humanitaarkatastroofidele kiireks reageerimiseks ette nähtud vahendid olnud ebapiisavad; nõuab seepärast hädaabireservi vahendite märkimisväärset suurendamist, samuti võimalust kasutada seda instrumenti mitme aasta jooksul;
Notes that in recent years the funds available to address urgent natural and humanitarian disasters have been insufficient; calls, accordingly, for a substantial increase of the envelope of the Emergency Aid Reserve as well as the possibility for a multi-annual mobilisation of the instrument;
155. rõhutab, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kestuse valikul tuleks leida õige tasakaal programmitsüklite ja konkreetsete meetmete rakendamise stabiilsuse ning institutsioonide, eelkõige Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi poliitiliste tsüklite kestuse vahel; tuletab meelde, et pikem periood nõuab suuremat paindlikkust;
Underlines that the choice of the duration of the next MFF should strike the right balance between stability for programming cycles and implementation of individual policies, and the duration of the institutions’ political cycles –in particular those in the European Commission and the European Parliament-; recalls that a longer period requires greater flexibility;
157. märgib, et kümneaastane finantsraamistik, mille komisjon eelarve läbivaatamisel välja pakkus, võiks tagada olulise stabiilsuse ja prognoositavuse finantsplaneerimise perioodi jaoks, ent kuna üldised ülemmäärad ja peamised õigusaktid kinnitataks kümneks aastaks, suurendaks see finantsraamistiku jäikust ning teeks uute olukordadega kohandamise väga keeruliseks; on seisukohal, et 5+5 tsükli võiks ette näha vaid juhul, kui nõukoguga lepitakse kokku ja finantsraamistiku määruses sätestatakse maksimaalne paindlikkus, sealhulgas kohustuslik vahekokkuvõte;
Notes that the 10-year MFF, as proposed by the Commission in the Budget Review, could provide substantial stability and predictability for the financial programming period but, as the overall ceilings and the core legal instruments would be fixed for ten years, it will increase the rigidity of the MFF and render the adjustments to new situations extremely difficult; considers, however, that a 5+5 cycle could only be envisaged if an agreement on a maximum level of flexibility, including an obligatory mid-term review, was reached with the Council and enshrined in the MFF regulation;
Eesmärkide ja vahendite kooskõla: seos kulutuste ja ELi rahastamissüsteemi reformi vahel
Part V: Matching ambitions with resources: the link between expenditure and the reform of EU financing
Piisavad eelarvevahendid
Sufficient budgetary resources
− Euroopa 2020. aasta strateegia peamiste eesmärkide saavutamine tööhõive, teadus- ja arendustegevuse, kliima ja energia, haridusvaldkonnas ja vaesuse vähendamise valdkonnas;
- the achievement of the Europe 2020 headline targets in the fields of employment, R&D, climate and energy, education and poverty reduction;
− teadus- ja uuendustegevuse valdkonna kulutuste suurendamine praeguselt 1,9%-lt 3%-ni SKPst, millega lisandub kuni 130 miljardit eurot avaliku ja erasektori kulutusi aastas;
- the increase of research and innovation spending from currently 1.9 % of GDP to 3 % of GDP, adding up to approximately EUR 130 billion of public and private spending per year;
− vajalikud investeeringud infrastruktuuri; nõukogu poolt vastu võetud suurte projektide, nagu ITER, Galileo ja Euroopa kosmosepoliitika, vajalik, täiemahuline ja läbipaistvalt arvutatud rahastamine,
- the necessary investments in infrastructure; the essential fully-fledged and transparently calculated financing of large-scale projects adopted by the Council such as ITER and Galileo as well as the European space policy;
– praegu veel määramata vajalikud lisaassigneeringud ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, sealhulgas Euroopa välisteenistusele ja Euroopa naabruspoliitikale;
- the not yet quantifiable additional appropriations needed in the field of Common Foreign and Security Policy, including the European External Action Service and the European Neighbourhood Policy;
– täiendav rahastamisvajadus, mis on seotud ELi edasise laienemisega;
- the additional financing needs related to the future enlargement of the EU;
− praeguse Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi ja pärast 2013. aastat toimiva Euroopa stabiilsusmehhanismi rahastamine eesmärgiga anda euroalale ja ELile võlakriisist ülesaamiseks vajalik eelarvestabiilsus;
- the financing of the existing European Financial Stabilisation Mechanism and the European Stability Mechanism after 2013 in order to provide the Eurozone and the EU with the fiscal stability required in order to overcome the debt crisis;
− aastatuhande arengueesmärgi saavutamisega seotud rahaline kohustus eraldada 0,7% kogurahvatulust arenguabile, s.o umbes 35 miljardit eurot aastas lisaks praegu kulutatavale 0,4%-le kogurahvatulust;
- the financial effort related to the attainment of the Millennium Development Goals (MDG) to spend 0.7 % of GNI on development aid, i.e. around EUR 35 billion annually further to the current spending of 0.4 % of GNI;
− Kopenhaageni ja Cancúni kokkulepetest tulenevad lubadused aidata arengumaid kliimamuutusega võitlemisel ja selle mõjudega kohanemisel, mis peaksid olema aastatuhande arengueesmärkide raames võetud kohustuste suhtes uue ja täiendava iseloomuga ning ulatuma 2020. aastaks 100 miljardi dollarini aastas, millest kolmandik tuleb kanda ELil;
- the pledges resulting from the Copenhagen and Cancun agreements aimed at helping developing countries combat climate change and adapt to its effects which should be new and additional to the commitments made under the MDG and amount by 2020 to 100 billion dollars annually around a third of which to be shouldered by the EU;
2013. aasta tase: 1,06% kogurahvatulust; 2013. aasta tase + 5%: 1,11% kogurahvatulust; mõlemad on kulukohustuste assigneeringud 2013. aasta püsihindades.
2013 level: 1,06 % of GNI; 2013 level + 5%: 1,11 % of GNI; both in commitment appropriations at 2013 constant prices.
Need arvud põhinevad eeldusel, et mitmeaastase finantsraamistiku kestus on 7 aastat, ning lähtutud on järgmistest komisjoni hinnangutest ja prognoosidest:
These figures are based on the assumption of a 7 year MFF using the following estimates and forecasts by the Commission:
− eelarve peadirektoraadi 2011. aasta maikuu prognoos 2012. aasta kogurahvatulu kohta: 13 130 916,3 miljonit eurot (2012. aasta hindades);
- DG BUDG’s May 2011 forecast of 2012 GNI: EUR 13.130.916,3 million (2012 prices);
− majandus- ja rahaküsimuste peadirektoraadi 2011. aasta jaanuaris koostatud hinnangu järgi on kogurahvatulu nominaalkasv 2011.–2013. aastal 1,4% ja 2014–2020. aastal 1,5%.
- DG ECFIN’s January 2011 estimate of GNI nominal growth of 1,4% for 2011-2013 and 1,5% for 2014-2020.
164. märgib, et omavahendite ülemmäära ei ole muudetud 1993. aastast saadik; on arvamusel, et omavahendite ülemmäära võib olla vaja järk-järgult kohandada, kuna liikmesriigid annavad liidule uusi pädevusi ja rohkem eesmärke; on seisukohal, et omavahendite ülemmäär
Notes that the own resources ceiling has been unchanged since 1993; believes that the own resources ceiling might require some progressive adjustment as Member States confer more competences on, and fix more objectives for the Union; considers that while the current ceiling of own resources set unanimously by the Council
1,23% liikmesriikide kogurahvatulust maksete assigneeringutena ja 1,29% kulukohustuste assigneeringutena. , mille nõukogu kehtestas ühehäälselt, annab küll piisava eelarvelise tegevusruumi, et täita liidu kõige kiireloomulisemad ülesanded, kuid oleks siiski ebapiisav selleks, et ELi eelarve võiks saada kasulikuks vahendiks Euroopa majanduse juhtimisel või olla suureks abiks ELi tasandil Euroopa 2020. aasta strateegiasse investeerimisel;
1.23 % of the total GNI of the Member States in payment appropriations and 1,29 % in commitment appropriations provides sufficient budgetary leeway to meet the most pressing Union challenges but that it would still be insufficient for the EU Budget to become a real tool for European economic governance or to contribute in a major way to investing in the Europe 2020 strategy at EU level;
Läbipaistvam, lihtsam ja õiglasem rahastamissüsteem
A more transparent, simpler and fairer financing system
166. on seisukohal, et reformi peamine eesmärk on saavutada sõltumatu, ausam, läbipaistvam, lihtsam ja õiglasem rahastamissüsteem, mis oleks kodanikele arusaadavam ja teeks nende panuse ELi eelarvesse selgemaks; nõuab sellega seoses praeguste tagasimaksete, erandite ja korrektsioonimehhanismide kaotamist; on veendunud, et liidu ühe või mitme tõelise omavahendi kasutuselevõtmine kogurahvatulul põhineva süsteemi asendamiseks on hädavajalik, kui liit kavatseb üldse jõuda eelarveni, mida finantsstabiilsusesse ja majanduse taastumisse märkimisväärseks panustamiseks vajab; tuletab meelde, et mis tahes muudatusi omavahendites tuleb viia ellu kooskõlas liikmesriikide sõltumatusega eelarveküsimustes; rõhutab sellega seoses, et liidul peaks olema võimalik koguda omavahendeid otse, sõltumata riikide eelarvetest;
Considers that the main aim of the reform is to achieve an autonomous, fairer, more transparent, simpler and equitable financing system, which can be better understood by the citizens, and make clearer their contribution to the EU budget; calls, in this context, for an ending of existing rebates, exceptions and correction mechanisms; is convinced that the introduction of one or several genuine own resources for the Union, in order to replace the GNI-based system, is indispensable if the Union is ever to get the budget it needs to significantly contribute to financial stability and economic recovery; recalls that any change on own resources should be implemented in compliance with fiscal sovereignty of Member States; insists, in this context, that the Union should be able to collect directly its own resources independent from the national budgets;