natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on osutunud tõhusaks vahendiks, et finantskriisist tulenevatele sotsiaalmajanduslikele väljakutsetele paindlikult vastata;
K . whereas cohesion policy has proved to be an effective instrument for responding flexibly to the socio-economic challenges arising from the financial crisis,
L. arvestades, et lisaks heale infrastruktuurile on konkurentsivõime peamised eeltingimused teadusuuringute, innovatsiooni ja tehnoloogiaarenduse edendamine ning sellele vastavalt kvaliteetse väljaõppe pakkumine piirkonna elanikele;
L . whereas, in addition to good infrastructure, the main prerequisites for competitiveness are the promotion of research, innovation and technological development and the provision of corresponding ly high-quality training for people in the regions,
M. arvestades, et piirkondadel on oluline roll niisuguse mõju leevendamisel, mida kriis avaldab üldsusele, ning nad peaksid seetõttu võtma omaks partnerluspõhimõtte ja töötama välja asjakohased vahendid, et anda eelhinnang erinevate poliitikate territoriaalsele mõjule, et tegeleda peamiste väljakutsetega, milleks on näiteks kohanemine globaliseerumisega, demograafilised muutused ja nendega kaasnev rahvastikukadu teatavates piirkondades, kliimamuutus, energiaga seotud probleemid ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse, ning kriisist tulenevate uute väljakutsetega;
M. whereas regions will play a crucial role in limiting the impact of the crisis on the public and they should therefore embrace the partnership principle and develop suitable instruments for ex-ante assessment of the territorial impact of different policy types, with a view to facing major challenges such as adjusting to globalisation, demographic changes and the consequent depopulation of the regions, climate change, energy-related issues and the protection of biodiversity , as well as new challenges arising from the crisis,
N. arvestades, et arutelude tulemus programmiperioodiks 2007–2013 kavandatud ühtekuuluvuspoliitika strateegiate ja programmide osas on näidanud, et programmide kvaliteet ja sidusrühmade osalus on suurenenud igal valitsustasandil, mis on edusamm teel majanduse konkurentsivõime ja tööhõivega seotud Lissaboni eesmärkide täitmisele;
N. whereas, as the outcome of the discussions on cohesion-policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013 has shown, programme quality and stakeholder involvement have increased at every level of government, thereby representing a step forward towards achieving the Lisbon objectives of economic competitiveness and employment,
O. arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika reformi käigus tuleb seda poliitikat tugevdada Euroopa poliitikate vahelise parema korrelatsiooni ning parema kooskõlastuse ja sünergia kaudu, allutamata ühte poliitikat teisele ning võttes aluseks liidu vajadused ja eesmärgid seoses säästva arenguga;
O. whereas the reform of cohesion policy needs to enhance that policy through better correlation and better coordination and synergy among European policies, without subordinating any one policy to another, on the basis of the Union’s needs and objectives in terms of sustainable development,
P. arvestades, et kohalike ja piirkondlike osalejate kaasamine ühtekuuluvuspoliitikasse kajastub nende piirkonna- ja kohalikes strateegiates, mille eesmärk on edendada majandusarengut ja sotsiaalset kaasatust;
P. whereas the involvement of local and regional actors in cohesion policy is reflected in their regional and local strategies to advance economic development and social inclusion,
Q. arvestades, et mahajäänud piirkondade majanduslikku konkurentsivõimet tugevdatakse nende suutlikkuse arendamisega, sealhulgas erineva infrastruktuuri arendamisega, mis võimaldab juurdepääsu haridusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile;
Q. whereas the economic competitiveness of regions that are lagging behind is being bolstered by the development of their capacities , including the development of infrastructure of all types, enabling access to education, research and innovation,
R. arvestades, et kuigi nende vahendite ülesehituse teatavad osad, nagu näiteks ühine ajavahemik ja kooskõla Lissaboni tegevuskavaga, võimaldavad koostoimet, jäävad püsima erinevused, nagu näiteks erinevad õiguslikud alused, keskendumine kas teemadele või territooriumidele ning kas jagatud või keskne juhtimine,
R . whereas, while some elements of the architecture of these instruments, such as a common time frame and alignment with the Lisbon agenda, allow for synergies, there remain differences, such as different legal bases, thematic versus territorial focus, and shared versus centralised management,
3. rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika vahendeid tõhusamalt kontsentreerides võib kõnealune poliitika oluliselt kaasa aidata konkurentsivõime, innovatsiooni ja tööhõive edendamisele ELis;
Stresses that enhancing the concentration of cohesion - policy resources can ensure that this policy makes a significant contribution to fostering competitiveness, innovation and employment in the EU;
Territoriaalne ühtekuuluvus – ELi poliitikate mõju kohalikule tasandile
Territorial cohesion – a reflec tion of the local - l evel impact of EU policies
10. on arvamusel, et eelkõige piirialadel tulevad esile probleemid, millega EL seisab silmitsi seoses piiride avamise, siseturu väljakujundamise ja globaliseerimise väljakutsetega; rõhutab, et kõnealuste territooriumide konkurentsivõimet võivad vähendada maksu- ja sotsiaalkindlustusalane konkurents, halduskeerukus ning piirkondade- ja riikidevahelised rändevood; rõhutab, et on oluline töötada välja vahendid, mis on vajalikud piiriüleseks koostööks ja mitmetasandiliseks valitsemiseks, ning kutsub komisjoni üles edendama teabe- ja parimate tavade vahetust;
Takes the view that border territories , in particular , highlight the problems that the EU faces in connection with the challenges of opening up borders, completing the internal market and globalisation; emphasises that the competitiveness of such territories may be undermined by the need to cope with competing fiscal and welfare systems, complex administrative arrangements and migratory flows between regions and states; stresses the importance of developing the tools needed for cross-border cooperation and multi-level governance and calls on the Commission to encourage exchanges of information and best practice;
15. juhib tähelepanu asjaolule, et kaasrahastamine on üks ühtekuuluvuspoliitika nõuetekohase haldamise põhiprintsiipe; nõuab, et selle kohaldamist jätkataks, kuigi kriisi tõttu on riigi kulutusi piiratud;
Points out that co-financing is a principle fundamental to the sound management of cohesion policy; calls for its continued application despite the restrictions on public spending which the economic crisis has brought about;
17. toonitab lisaks, et ühtekuuluvuspoliitika tõhus rakendamine sõltub suurel määral sellest, kuidas see on kavandatud, ning et seetõttu on ülioluline kaasata kohalikud ja piirkondlikud asutused varases etapis tulevase ühtekuuluvuspoliitika kujundamisse ja rakendamisse; rõhutab samuti vajadust töötada välja horisontaalsed ja vertikaalsed partnerlused kõikide tasandite riigiasutuste vahel, et saavutada võimalikult tõhus valitsemine mitmetel tasanditel; tuletab meelde, et mitmetasandiline valitsemine on üks ühtekuuluvuspoliitika põhiprintsiip ning et see on hädavajalik otsustusprotsessi kvaliteedi tagamiseks; rõhutab sellega seoses ka seda, kui oluline on piirkondlike ametiasutuste partnerlus Regioonide Komiteega;
Emphasises, moreover, that the efficient implementation of cohesion policy depends strongly on how it is conceived and that it is , therefore , crucial to involve local and regional authorities at an early stage in shaping and implementing future cohesion policy; highlights , likewise, the need to develop horizontal and vertical partnerships between public authorities at all levels with a view to achieving the most efficient governance possible at a number of levels; recalls that multi-level governance is one of the key principles of cohesion policy and that it is fundamental to ensuring the quality of the decision-making process; stresses too, in this context, the importance of the partnership that regional authorities have with the Committee of the Regions;
19. rõhutab seda, kui oluline on erinevuste kaotamise huvides jätkata peamiselt selliste projektide toetamist, mis on suunatud mahajäänud piirkondadele, nii et käesoleva programmiperioodi eeldatav mõju säilitatakse ning on kooskõlas esialgsete ennustustega; märgib, et juurdepääsetavuse ja infrastruktuuride parandamine aitab tõsta mahajäänud piirkondade konkurentsivõimet siseturul ning aitab seega kaasa ka ELi kui terviku välisele konkurentsivõimele; on seisukohal, et sellise toetuse äravõtmine vähendaks esialgsete positiivsete tulemuste mõju;
Stresses the importance, in the interests of eliminating disparities , of continuing to provide support primarily for projects aimed at regions that are lagging behind, so that the impact expected in this programming period can be maintained and will be in line with initial estimates; notes that improving accessibility and infrastructural facilities will help to make those regions which lag behind in the internal market more competitive , and will thus contribute to the external competitiveness of the EU as a whole; takes the view that withdrawing this support would reduce the impact of the positive initial results;
23. kutsub komisjoni üles uurima, kuidas uued finantskorralduse meetodid saaksid parandada ühtekuuluvuspoliitika tõhusust ja mõju, et saavutada väljavalitud projektides parimad võimalikud tulemused;
Invites the Commission to study ways in which new techniques in financial engineering can improve the effectiveness and impact of the cohesion policy , with a view to obtaining the best possible results in the projects chosen;
26. rõhutab vajadust integreeritud lähenemisviisi järele struktuurifondide kasutamisel olulise vahendina, mis aitab piirkondadel saavutada säästvat kasvu, tööhõivet ja jõukust;
Stresses the need for an integrated approach to the application of the s tructural f unds as an important means of helping regions to achieve sustainable growth, employment and prosperity;
34. on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitikas tuleb edaspidigi edendada meetmeid, mis loovad võimalikult palju töökohti ning võimaldavad rakendada kohalikke inimressursse ja tagada nende jätkuvat arengut, et kindlustada kõrge tootlikkus;
Takes the view that the cohesion policy should continue promoting measures that will generate the greatest possible number of jobs, making it possible to harness local human resources and ensure their ongoing development so as to guarantee high productivity;
Parem elukvaliteet, mis luuakse kindlustatud ja parema kvaliteediga töökohtade loomise kaudu ja tagades juurdepääsu igat tüüpi infrastruktuurile, olgu see siis transport, sotsiaalne või hariduse või teadusuuringute, arengu ja innovatsiooniga seotud infrastruktuur, on olnud peamine põhjus, miks üldsus on toetanud Euroopa integratsiooni.
An improved quality of life through the creation of secure and better‑quality jobs and ensuring access to infrastructure of all types – be this transport, social or educational or relating to research, development and innovation – has been the main reason for the public supporting the process of European integration.
Ühtekuuluvuspoliitika võib oma konkreetsete eesmärkide ja vahendite kaudu tagada ELi ühtse arengu, täites Euroopa üldsuse majanduslikud ja sotsiaalsed vajadused.
Cohesion policy can ensure the cohesive development of the EU through its specific objectives and instruments, hence satisfying the economic and social needs of the European public.
Samal ajal seisavad ELi liikmesriigid, sealhulgas ka Ida- ja Kagu-Euroopa riigid, silmitsi globaliseerumise tagajärgedega.
At the same time, the EU Member States, including those of eastern and south‑east Europe, are being directly confronted with the effects of globalisation.
Viis, kuidas iga liikmesriik haarab kinni võimalustest, mida pakub kuulumine ühtsesse Euroopa turgu, sõltub nende küpsusest ja arengutasemest, mis kõigub riigiti väga palju.
The manner in which each Member State harnesses the opportunities provided by belonging to the single European market depends on its maturity and level of development, which differ from one country to the next.
Sellest tulenevalt on iga liikmesriigi enda vastutusel täpselt ära näidata, millised on kõige tõhusamad vahendid, et võimaldada oma majandusel globaalses süsteemis toimida.
It follows that each Member State is responsible for pinpointing the most effective measures for enabling its economy to function within this global system.
Käesoleva raporti „Tõelise territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse saavutamine ELis – ülemaailmse konkurentsivõime vältimatu tingimus?” eesmärk on tekitada arutelu Euroopa Parlamendi liikmete vahel Euroopa ja riikide tasandil ELi poliitikate eesmärkide, sealhulgas majanduse ülemaailmse konkurentsivõime parandamise eesmärgi saavutamiseks vastuvõetud meetmete vastastikuse sõltuvuse ja täiendavuse üle.
This report, entitled Achieving real territorial, social and economic cohesion within the EU – a sine qua non for global competitiveness? is intended to spur debate among the Members of the European Parliament on the interdependence and complementary nature of the measures adopted at European and national level to fulfil the objectives of EU policies, including that of increasing global economic competitiveness.
Raportiga üritatakse pakkuda raamistikku, milles rõhutatakse ühtekuuluvuspoliitika integreerivat rolli ning selle panust ELi ülemaailmse konkurentsivõime suurendamisel.
The report seeks to provide a framework highlighting the integrating role of cohesion policy and the contribution it makes to increasing the EU’s global competitiveness.
Raportööri arvamus
Rapporteur’s approach
Ülemaailmne ja Euroopa kontekst on lükanud piirkonnad esirinda seoses neid tabanud probleemidega, olgu nende põhjuseks kliimamuutus, rahvastiku vananemine, sotsiaalne ränne või energia, või probleemid, mille põhjuseks on majandus- ja rahanduskriis, mille tagajärgi on tunda ka kohalikul tasandil.
The global and European context has pushed the regions to the fore owing to the challenges that confront them, be these in the field of climate change, ageing of the population, social migration or energy, or the challenges arising from the economic and financial crisis, whose impact is being felt at local level.
Raportöör on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika on ELi kõige olulisem poliitika, mis võimaldab piirkondadel nende probleemidega parimal viisil toime tulla ning seega aidata kaasa ELi ülemaailmse konkurentsivõime tõstmisele:
Your rapporteur takes the view that cohesion policy is the EU’s key policy for enabling the regions to face these challenges as best as possible and hence to help increase the EU’s global economic competitiveness, by:
- tagades kõigile ELi kodanikele sarnased elustandardid ning
- ensuring common living standards for all EU citizens; and
- toetades arengut, kasutades ära kohalikku ja piirkondlikku omapära, tekitades sellega lisandväärtust ja majanduslikku tootlikkust.
- supporting development by harnessing local and regional specificities, thereby generating added value and economic productivity.
Ühtekuuluvuspoliitika on aidanud palju kaasa Lissaboni lepingu eesmärkide täitmisele, kuid selleks et kinnistada saavutatud tulemused ja nende oodatavat mõju, tuleks raportööri arvates jätkata investeerimist kõigisse erinevatesse infrastruktuuridesse, millest saaks majanduse konkurentsivõime tõstmise alus.
Cohesion policy has made a major contribution to meeting the Lisbon Strategy objectives, but to consolidate the results obtained and their expected impact, your rapporteur considers that continued investment needs to be made in infrastructure of all types, as a basis for increasing economic competitiveness.
Infrastruktuur – ülemaailmse konkurentsivõime tõstmise keskne tegur
Infrastructur e – a fundamental factor in increasing global competitiveness
Infrastruktuur on üks peamisi alustalasid, mida rahvusvahelisel tasandil majandusliku konkurentsivõime määramisel hinnatakse, selle abil on võimalik nullida vahemaade mõju ja tagada investeeringute ja tööjõu liikuvus.
Infrastructure is one of the main pillars assessed internationally to ascertain levels of economic competitiveness; it makes it possible to cancel out the effect of distances and ensure the mobility of investment and of the workforce.
ELi 2020. aasta strateegia eesmärgid konkurentsivõimelise, sidusa ja keskkonnasäästliku majanduse osas on võimalik saavutada infrastruktuuri uuendamise ja vastastikuse sidumise abil ning toetades investeerimiskavasid ja arendusprojekte, mis on kooskõlas iga piirkonna eriomadustega.
The EU 2020 objective of a competitive, connected and greener economy can be achieved by modernising and interconnecting infrastructure and supporting investment plans and development projects that are in tune with the specific characteristics of each region.
Sellist lähenemisviisi saab reaalselt rakendada, kui kasutatakse innovatiivseid meetodeid ja vahendeid.
That approach can be viably implemented by using innovative methods and instruments.
Raportöör peab territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamist äärmiselt oluliseks, sest see toimib territoriaalsel tasandil, mille puhul on näha, mil määral:
Your rapporteur considers it essential to achieve territorial cohesion, since it is at a territorial level that one can see the extent to which:
- järgiti regionaalarengu protsessi kavandamisel iga piirkonna vajadusi ja konkreetset potentsiaali;
- programming of the regional development process was in keeping with the needs and specific potential of an area;
- said osalevad partnerid kasutada piisaval hulgal institutsioonilisi vahendeid, et tagada ELi fondide kasutamise optimaalseim tempo;
- the partners involved enjoy sufficient institutional capacities to ensure the best possible rate of absorption of EU funding;
- on ELi pakutav tugi pikaajaline tugi, mis toetub ELi rahastatud projektide rakendamise kaudu saadud tulemustele ja mis tagab jätkusuutlikkuse.
- the support provided by the EU is long‑term support that builds on the results obtained through the implementation of EU‑funded projects and ensures sustainability.
Erinevused detsentraliseerimise tasemete vahel ja valitsemise mitmetasandilised süsteemid tekitavad olukordi, mis on kõige paremini nähtavad kohalikul ja piirkondlikul tasandil, ja selle tagamine, et ühiskondlikult rahastatud meetmed – kas Euroopa või riigi tasandil – täiendavad üksteist, vältides samas rahastamise kattumist, on tõelised väljakutsed, millega on vaja tegeleda kohalikul tasandil.
Disparities in levels of decentralisation and multi‑layered systems of government create situations that are most clearly visible at local and regional level, and ensuring that measures funded publicly – at European or national level – are complementary while avoiding any overlapping of financing are genuine challenges that need to be addressed at local level.
Erinevate valitsemistasandite, tegevusvaldkondade ja sekkumisviiside vahel on vaja tagada horisontaalne ja vertikaalne kooskõlastamine.
There is a need to ensure horizontal and vertical coordination between different levels of government, and between fields of activity and types of intervention.
Selleks et tagada ühised arengustandardid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse abil, eelkõige piirialadel, oleks vaja:
Ensuring common standards in the development achieved via economic, social and territorial cohesion, particularly in border regions, calls for:
- kvaliteetset programmitööd, mille aluseks oleks kõigi asjassepuutuvate tasandite ja sektorite sidusrühmade kaasatus;
- high‑quality programming based on involvement of the stakeholders from all the relevant levels and sectors;
- asjassepuutuva ja ühtlustatud statistika ja näitajate kasutamist nii programmitöö kui ka rakendamise etappidel;
- utilisation of relevant and uniform statistics and indicators at both the programming and implementation stages;
- võtta kasutusele järelevalvesüsteem, mis on koostatud just nii, et oleks võimalik jälgida ja analüüsida tervet rida näitajaid ja toimeid;
- implementation of a monitoring system specifically scaled to enable a whole range of indicators and impacts to be observed and analysed;
- hinnangute tulemuste levitamist valitsemise ja piirkondliku tegevuse kõigil tasanditel.
- dissemination of the results of evaluations to all levels of government and regional sectors of activity.
Võttes arvesse asjaolu, et struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond on peamised rahastamisvahendid, mis toetavad arengueesmärkide saavutamist piirkondlikul tasandil, oleks soovitav viia maksimumini nende tekitatav lisandväärtus, kasutades selleks järgmist:
In view of the fact that the Structural Funds and the Cohesion Fund are the main financial instruments in support of achieving the development objectives set at regional level, it would be desirable to maximise the added value they generate by:
- toetada kohaliku ja piirkondliku tasandi ametiasutuste pingutusi haldussuutlikkuse arendamisel, kui on olemas tõestatud vajadus planeerimisspetsialistide ja kvaliteedi järele.
- bolstering the efforts made by the local and regional authorities to develop administrative capacity, as there is a proven need for planning expertise and quality.
Liikmesriigid ja komisjon peavad tagama kvaliteetse tehnilise abi ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse rakendamist tuleb kohalikul ja piirkondlikul tasandil toetada;
The Member States and the Commission must guarantee quality technical assistance and the process of implementing economic, social and territorial cohesion must be enhanced at local and regional level;
- lihtsustada struktuuri- ja ühtekuuluvusvahendite eraldamise menetlusi;
- simplifying the procedures for the allocation of structural and cohesion funding;
- arendada avaliku ja erasektori partnerluseks raamistik, et sellest saaks piirkondadele tõsiseltvõetav ja realistlik alternatiiv.
- developing the framework needed for public-private partnerships to be a viable and realistic option for regions.
On veel mitmeid liikmesriike, kus hoolimata sellest, et avaliku ja erasektori partnerluses nähakse alternatiivi, ei ole kohalikul tasandil piisavalt selget õiguslikku raamistikku ega oskusteavet, et seda meetodit ka kasutada.
There are many Member States in which, despite public-private partnerships being considered an alternative, there is no sufficiently clear legal framework and know‑how at the regional level to enable such an approach.
Oleks vaja, et näiteks EIP pakuks ametiasutustele nõutavat tehnilist abi selliste partnerluste sõlmimiseks.
It is necessary, for example, for the EIB to provide the requisite technical assistance to the authorities so that they can form such partnerships.
Nende kõikide punktidega tuleb arvestada, nii et järgmisel programmitöö perioodil saaksid piirkonnad ELi 2020. aasta eesmärkide raames anda oma panuse säästvasse arengusse ja tagada tavapäraste elustandardite täitmise.
All the points have to be taken into consideration, so that in the next programming period, under the overarching framework of the EU 2020 objectives, the regions can make their own contributions to sustainable development and ensure that common living standards are met.
Pärast 2013. aastat peab ühtekuuluvuspoliitikast saama keskne poliitika seoses oma otsustava rolliga arenguga seotud ebaühtluse vähendamisel Euroopa piirkondade vahel.
After 2013, cohesion policy has to become a mainstay policy, in view of its decisive role in reducing the disparities in development between European regions.
On tõsi, et majandus- ja finantskriisi pealetung võib kaasa tuua mõningaid muutusi, kuid mõistlikkuse ja paindlikkuse abil on võimalik rahuldada piirkondade erinevaid vajadusi.
It is true that the onset of the economic and financial crisis may trigger certain changes, but with maturity and flexibility it will be possible to satisfy the very differing needs of the regions.