natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. arvestades, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on edukalt osalenud läbirääkimistes, mis on seotud muu hulgas suhetega Euroopa Liiduga, nagu stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping, Kesk-Euroopa riikide vabakaubanduse assotsiatsioon (CEFTA), Euroopa Liidu jõupingutused seoses sisemiste lahkarvamuste rahumeelse lahendamisega 2001. aastal ning ettevalmistused ELi õigustiku vastuvõtmiseks ajavahemikul kuni aastani 2011;
B. whereas the Former Yugoslav Republic of Macedonia has been successfully involved in negotiations relating inter alia to relations with the European Union, such as the Stabilisation and Association Agreement (SAA), the Central European Free Trade Association (CEFTA), the efforts of the European Union regarding peaceful resolution of internal differences of opinion in 2001 and the preparations for adopting the EU acquis in the period leading up to 2011,
C. arvestades, et alates kandidaatriigi staatuse tunnustamisest ELi poolt 16. detsembril 2005 ei ole ühinemisläbirääkimised endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga veel alanud;
C. whereas, since the recognition of the status of candidate country by the EU on 16 December 2005, accession negotiations have not yet started with the Former Yugoslav Republic of Macedonia,
D. arvestades, et kuigi Ohridi raamkokkuleppe põhimõtteid juurutatakse praegu riigi põhiseaduslikku ja õiguslikku raamistikku, on selle sätete täielikuks rakendamiseks vaja püsivaid jõupingutusi, eriti detsentraliseerimise protsessi jätkamise ning etniliste ja vähemusrühmade riigi ja kohalikul tasandil võrdse esindatuse osas,
D. whereas, whilst the principles underlying the Ohrid Framework Agreement have now been embedded in the constitutional and legal framework of the country, a sustained effort is needed to fully implement its provisions, in particular as regards the continuation of the decentralisation process and the equitable representation of ethnic and minority communities at national and local level,
E. arvestades, et 19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis toimunud Euroopa Ülemkogu kordas oma otsusekindlust täielikult ja tõhusalt toetada Lääne-Balkani riikide Euroopa perspektiivi, millest saab ELi terviklik osa niipea, kui nad täidavad kehtestatud kriteeriumid,
E. whereas the Thessaloniki European Council of 19-20 June 2003 reiterated its determination to fully and effectively support the European perspective of the Western Balkans countries, which will become an integral part of the EU, once they meet the established criteria,
F. arvestades, et lõplikku edu majandusreformide edendamisel ei tagata enne, kui saavutatakse poliitiline konsensus ja rahvuste vaheline usaldus,
F. whereas ultimate success in fostering economic reforms will not be guaranteed unless political consensus and inter-ethnic trust can first be achieved,
G. arvestades, et 14.–15. detsembril 2006. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu sedastas, et EL täidab endale võetud kohustused laienemise protsessis olevate riikide suhtes, ja kordas, et iga riigi Euroopa Liidu suunalised edusammud sõltuvad tema individuaalsetest jõupingutustest Kopenhaageni kriteeriumide ning stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi tingimuste täitmisel,
G. whereas the Brussels European Council of 14-15 December 2006 stated that the EU keeps its commitments towards countries that are in the enlargement process and reiterated that each country's progress towards the European Union depends on its individual efforts to comply with the Copenhagen criteria and the conditionality of the Stabilisation and Association Process,
H. võttes arvesse 11. märtsi 2006. aasta ELi ja Lääne-Balkani riikide Salzburgi deklaratsiooni, mille võtsid ühehäälselt vastu kõik Euroopa Liidu välisministrid ja Lääne-Balkani riikide välisministrid ning milles kinnitatakse veel kord heade naabrussuhete tähtsust ja vajadust leida naaberriikidega olulistes küsimustes vastastikku vastuvõetavad lahendused,
H. whereas the EU/Western Balkans Salzburg Declaration of 11 March 2006, unanimously adopted by all Foreign Ministers of the European Union and the Foreign Ministers of the Western Balkan countries, reaffirms the importance of good neighbourly relations and the need to find mutually acceptable solutions regarding outstanding issues with neighbouring countries,
2. rõhutab, et ühinemisläbirääkimiste algamine sõltub selles vallas tehtavatest edusammudest; ergutab kõiki sidusrühmi tempoga sammu pidama ning rõhutab vajadust nii valitsusel kui ka opositsioonis olevatel poliitilistel jõududel jätkata riigi ELiga ühinemiseks vajalike reformide elluviimist;
Emphasises that the commencement of accession negotiations will depend on the progress being made in this respect; encourages all stakeholders to keep up the momentum and stresses the need for both the government and opposition political forces to continue the implementation of reforms necessary for the country's integration into the EU;
5. rõhutab, et Ohridi raamlepinguga on riiki muudetud, võttes täielikult arvesse riigi mitmerahvuslikku ja mitmekultuurilist iseloomu, mis kujutab ELi liikmelisuse poliitiliste kriteeriumide põhiosa; juhib tähelepanu sellele, et lepingust sõna-sõnalt kinnipidamine on jätkuvalt ülioluline riigi liikumisel ELi liikmelisuse poole; rõhutab veel kord, et Badinteri põhimõtet tuleb täielikult austada ning et pooled peavad austama demokraatlikke asutusi, mille asutamise nimel riik nii palju vaeva on näinud, ja töötama nende raames;
Emphasises that the Ohrid Framework Agreement has transformed the country by taking full account of its multi-ethnic and multicultural character, thus representing a core part of the political criteria for EU membership; points out that respecting the letter and spirit of the Agreement will remain crucial for the country's European journey towards accession to the EU; stresses once more that the Badinter principle must be fully respected and that all parties need to respect and work within the democratic institutions which the country has made such efforts to set up;
9. soovitab riigil õppida Euroopa heast tavast sellise valitsus- ja haridussüsteemi ülesehitamisel, mis võtab arvesse rahvustevahelisi ja keelelisi erinevusi; nõuab edasisi kokkuleppeid selle kohta, kuidas kaks kõige suuremat rahvuskogukonda ja erinevad vähemused saaksid elada koos võrdsetel alustel ja harmooniliselt; sellega seoses kutsub üles tõhusalt rakendama põhiseaduslikke sätteid, mille eesmärk on tagada vähemuses olevate kogukondade võrdne esindatus avalikes asutustes;
Recommends that the country should learn from European best practices in public administration and education that take account of ethnic and linguistic differences; calls for further agreement on the way in which the two largest ethnic communities and the different minorities can live with one another on an equal and harmonious basis; calls in this respect for the effective implementation of the constitutional provisions designed to guarantee equitable representation of non-majority communities in the public administration;
11. juhib tähelepanu sellele, et Euroopas on mitu riiki, mille nimi langeb kokku naaberriigi territooriumi osa nimetusega, ja et iga riik valib oma nime vabalt; tervitab asjaolu, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik muutis ära oma riigilipu ja viis põhiseadusesse sisse muudatused, et kinnitada territoriaalsete nõuete puudumist naaberriikide suhtes; avaldab kahetsust selle üle, et hiljuti anti riiklikule lennujaamale nimeks Aleksander Suur;
Points out that there are a number of countries in Europe whose name coincides with that of part of the territory of a neighbouring state, and that each state chooses its name in freedom; welcomes the fact that the Former Yugoslav Republic of Macedonia has changed its national flag and has made constitutional amendments to confirm the absence of territorial claims against neighbouring countries; regrets the recent name change of the national airport to ‘Alexander the Great’;
16. märgib lisaks, et alates 1995. aasta vahelepingu sõlmimisest on kahe riigi vahelised majandussuhted oluliselt paranenud, arvestades, et Kreeka on suurim välisinvestor FYROMis, ning kaubandussuhted on samuti märkimisväärselt intensiivistunud;
Notes, furthermore, that, since the conclusion of the Interim Accord of 1995, the scope of economic relations between the two countries has significantly increased, inasmuch as Greece constitutes the largest foreign investor in the Former Yugoslav Republic of Macedonia, while their trade relations have also been considerably boosted;
18. juhib tähelepanu sellele, et soovitav oleks võtta meetmeid, et hõlbustada lihtsat piiriületuskorda Kosovoga, edendades niiviisi koostööd hariduse, kultuuri ja tööhõive valdkonnas ning säilitades peresidemed;
Draws attention to the desirability of adopting measures to facilitate easy frontier traffic with Kosovo, thus enhancing cooperation in the areas of education, culture and employment, as well as maintaining family ties;
23. juhib tähelepanu vajadusele võimalikult iseseisva jäätmekogumissüsteemi kasutuselevõtu abil parandada üldist suhtumist keskkonda, muu hulgas kõrvaldades ebaseaduslikud prügimäed maanteede ääres, jõekallastel ja metsaservadel;
Draws attention to the need to improve the overall attitude towards the environment, inter alia by eliminating illegal rubbish dumps along roads, river banks and on the edge of woodlands by introducing a waste collection system that is separate as far as possible;
27. peab loomulikuks, et välispankadele tegevuslubade andmine peaks põhinema kõigi jaoks võrdsetel kriteeriumidel, näiteks juriidiliste nõuete järgimisel välisvaluutatehingute, maksude ja tarbijakaitse valdkonnas, ja taunib teatavate äriühingute või nende asukohariikide soosimist;
Takes it for granted that the authorisation of foreign banks should be founded on equal criteria for all, such as compliance with legal requirements in the area of foreign currency dealings, taxation and consumer protection, and rejects the favouring of certain companies or of the countries in which they have their registered office;
32. julgustab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ära kasutama Sloveenia ja Horvaatia kogemust ELiga ühinemise protsessis, kes mõlemad said päranduseks sama föderaalse õiguse ja jagavad endise Jugoslaavia praktilist kogemust;
Encourages the Former Yugoslav Republic of Macedonia to profit from the experience of Slovenia and Croatia in the process of joining the EU, both of those countries having inherited the same federal laws and sharing practical experience of the former Yugoslavia;
35. kinnitab Euroopa Liidu liikmelisuse selget eesmärki FYROMi ja teiste Lääne-Balkani riikide jaoks kooskõlas Thessaloniki agendaga; usub, et väljavaadet ELiga ühineda tuleb austada, et tugevdada stabiilsust ja rahu piirkonnas;
Reiterates the goal of clear European membership for the Former Yugoslav Republic of Macedonia as well as for all Western Balkan countries, in line with the Thessaloniki Agenda; believes that the prospect of EU accession has to be respected in order to consolidate stability and peace in the region;
37. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the governments and parliaments of the Member States, and the government and parliament of the Former Yugoslav Republic of Macedonia.
Riigi üldiseloomustus
General features of the country
Kohe Euroopa Liidu välispiiri taga, liikmesriik Kreekast põhjas ja liikmesriik Bulgaariast läänes asub Vardari jõe valgala.
Immediately beyond the European Union’s external frontier, to the north of its Member State of Greece and to the west of its Member State of Bulgaria, lies the catchment area of the River Vardar.
See piirkond oli sajandeid, kuni 1912. aastani, Ottomani impeeriumi osa ja selle tähtsaim linn Skopje (türgi keeles Üsküb ja albaania keeles Shkup) oli sel ajal Kosova provintsi ( wilayet ) pealinn; provints hõlmas ka põhja pool külgnevat piirkonda, mis praegu ootab oma tulevase haldusliku seisundi kindlaksmääramist.
This area was for centuries, until 1912, part of the Ottoman Empire, and its principal city of Skopje (in Turkish ‘Üsküb’, and in Albanian ‘Shkup’) was then the capital of the ‘wilayet’ (province) of Kosova, which also included the adjoining area to the north that is at present awaiting future administrative status.
Balkani sõja tagajärjel kuulus Vardari valgala Vardarska provintsina ajavahemikul 1912–1941 Serbia koosseisu.
As a consequence of the outcome of the Balkan war, the Vardar’s catchment area belonged to Serbia in the period from 1912 to 1941, when it received the status of the province of Vardarska.
Pärast fašistlikku okupatsiooni, mille ajal piirkond jaotati halduslikult piki rahvuspiire Albaania ja Bulgaaria vahel kaheks, kuulus piirkonnale ajavahemikul 1945–1991 Makedoonia nime all osariigina suur autonoomia.
After a period of Fascist occupation, in which it was divided for administrative purposes between Albania and Bulgaria along ethnic frontiers, it enjoyed a large measure of autonomy in the period 1945-1991 as a part-republic with the name of Macedonia.
See nimi võeti nimetusest, mida alates 19. sajandist oli eelistanud piirkonna suurim elanikkonnarühm, kuid samuti langeb see kokku osaga Kreeka ajaloost ja seda kasutatakse kolme külgneva Põhja-Kreeka piirkonna nimetusena.
This name was taken from the designation favoured since the 19th century by the area’s largest population group, but also coincides with part of Greek history and the use of the name for three bordering provinces in northern Greece.
Põhiseadusliku nime Makedoonia Vabariik suhtes on lõunapoolse naabri Kreekaga arvamused lahku läinud iseseisvumisest alates.
There has been a difference of opinion with its southern neighbour Greece since independence on the constitutional name of ‘Republic of Macedonia’.
Osana Jugoslaaviast olid piirkonnal tihedad sidemed tolleaegsete Euroopa ühenduste liikmesriikidega kuni iseseisvuse saavutamiseni 1991. aastal.
As a part of Yugoslavia it had close contacts with the Member States of the then European Communities until obtaining independence in 1991.
Praegu kehtiva viisanõude puudumisel oli piiride ületamine Euroopas suhteliselt lihtne.
Cross-border movement within Europe was relatively easy in the absence of the visa requirement that exists today.
Koos Serbia ja Horvaatiaga oli piirkonnal tähtis roll transiitpiirkonnana ELi liikmesriik Kreeka ja hilisemate ELi liikmesriikide Austria, Ungari ja Sloveenia ning kaugemate riikide vahel.
Together with Serbia and Croatia it fulfilled an important role as a transit area between the EU Member State of Greece and what later became the EU Member States of Austria, Hungary and Slovenia, and more distant countries.
Osaliselt nende praeguse ELi territooriumiga pikaajaliste tihedate kontaktide kaotamise tagajärjel on riigisisene avalik arvamus – ehkki lõhestatud keelekasutuse ja poliitiliste eelistuste suhtes – Euroopa Liiduga kiire ühinemise suhtes peaaegu ühehäälne.
Partly as a result of these long-standing close contacts with the present EU area, domestic public opinion is, while divided over language use and political preferences, virtually unanimous in favouring early accession to the EU.
Siiski on kõnealune riik ELis suhteliselt tundmatu, ning veelgi vähem teatakse asjaolu, et pärast taotluse esitamist 22. märtsil 2004 sai see riik 17. detsembril 2005 ELi kandidaatriigi staatuse.
However, in the EU this country is relatively unknown, while it is even less well-known that after applying on 22 March 2004 it acquired the status of EU candidate country on 17 December 2005.
Suhteliselt paremini on mujal maailmas tuntud riigisisene keelevaidlus ja arvamuste lahkuminek Kreekaga riigi nime suhtes.
What is rather better known in the outside world is the domestic language dispute and the difference of opinion with Greece over the country’s name.
ELiga ühinemise protsessi käigus saavad need kaks teemat tõenäoliselt vähemalt samapalju tähelepanu kui tavapärased küsimused halduse, õigusriigi, kuritegevuse, majanduse ja keskkonna valdkonnas, mis said enim tähelepanu suures laienemisvoorus ajavahemikul 2004–2007.
In the process of joining the EU these two subjects are likely to receive at least as much attention as the usual issues in the area of administration, the rule of law, crime, the economy and the environment, which were given the most attention during the major round of enlargement of 2004 and 2007.
Kultuuriline mitmekesisus
Cultural variety
Pärast Kreeka ja Illüüria okupatsiooni kauges minevikus on elanikkond mitmeid sajandeid koosnenud peamiselt Makedoonia slaavlastest, kelle keel on lähedases suguluses bulgaaria ja serbia keelega ja mida samuti kirjutatakse kirillitsas.
After Greek and Illyrian occupation in the distant past the population has for many centuries consisted mainly of Slav Macedonians, with a language closely related to Bulgarian and Serbian and also written in Cyrillic script.
Läänes ja loodes, peamiselt Vardari ülemjooksul Gostivari ja Tetovo linna ümbruses, räägib enamik elanikkonnast albaania keelt, mida kirjutatakse ladina tähestikuga.
In the west and north-west, chiefly on the Vardar’s upper reaches around the cities of Gostivar and Tetovo, the language of the majority of the population is Albanian, with its Latin script.
Samuti eksisteerib pikaajaline vähemuste jaotus, millesse ühelt poolt kuuluvad romid, türklased ja valahhid ning teiselt poolt muud makedoonlastega suguluses olevad slaavi rühmad, näiteks serblased ja bosnialased.
There have also long-standing distributions of minorities, with Roma, Turks and Vlachs on the one hand and other Slav groups related to Macedonians, such as Serbs and Bosnians, on the other.
Seetõttu on kultuuriline ja keeleline mitmekesisus olnud pikka aega kõnealuse piirkonna eripära.
As a result linguistic and cultural variety has long been a feature of this area.
Mitmekesisus väljendub ka parteipoliitilistes suhetes.
That variety also finds expression in party-political relations.
Enesemääramisõiguse kauaaegne puudumine on pika aja vältel oluliselt suurendanud makedoonlastest elanikkonnarühma natsionalismi.
The long absence of self-determination greatly strengthened the nationalism of the Macedonian population group over a long period of time.
Algselt oli see natsionalism suunatud Türgi valitsuse vastu, seejärel 1878. aasta San Stefano rahulepingus sätestatud liidu vastu Bulgaariaga ja pärast seda pika aja jooksul Serbia koosseisu kuulumise vastu.
Initially that nationalism turned against Turkish rule, then against the association with Bulgaria laid down in the peace treaty of San Stefano in 1878 and after that against the long period of incorporation with Serbia.
Kreeka-Makedoonia ajaloost laenatud sümbolite kasutamise tõttu satuti konflikti ka Kreekaga.
By using symbols borrowed from Greek-Macedonian history it also came into conflict with Greece.
Lisaks sellele paistis kõnealune natsionalism mittemakedoonlastest elanikkonnarühmadele, eriti suurele albaania keelt kõnelevale rühmale, ohuna nende keelele ja kultuurile.
Moreover this nationalism was seen by non-Macedonian population groups, especially the large Albanian-speaking group, as a threat to their language and culture.
Eriti kehtis see seisukoha puhul, mille kohaselt oleks tulnud luua ükskeelne riik, kus teistel oleks tulnud kohaneda makedoonia slaavi keele kui ainsa valitsemise ja hariduse keele kasutamisega.
This applied particularly to the view that a monolingual state should be created, in which others would have to adapt to the use of the Slavic Macedonian language as the only language of government and education.
Keelelised võimalused albaanlaste ja teiste jaoks
Language facilities for Albanians and others
Kuni 1912. aastani elasid kõik albaania keele kõnelejad piirkonnas, mis nüüd jaguneb Albaania ja endise Jugoslaavia nelja erineva piirkonna vahel (Makedoonia lääne- ja loodeosa, Serbia edelaosa, enamik Kosovost, mida alates 1999. aastast Serbia enam ei halda, ja Montenegro lõunaosa) ning mida valitseti Istanbulist osana Ottomani (Türgi) impeeriumist.
Until 1912 all users of the Albanian language lived in areas that are now spread over Albania and four different regions of the former Yugoslavia (the west and north-west of Macedonia, the south-west of Serbia, most of Kosovo, which since 1999 has ceased to be administered by Serbia, and the south of Montenegro) were all governed from Istanbul s part of the Ottoman (Turkish) Empire.
Ajavahemikul 1918–1991 kuulusid need alad, v.a Albaania, üheskoos Jugoslaavia koosseisu.
In the period 1918-1991 these areas remained, with the exception of Albania, united within Yugoslavia.
Selle tulemusena on kahe suurima albaania keelt kõnelevate inimestega tihedasti asustatud piirkonna, Kosovo ja Vardari ülemjooksu ala vahel kaua aega valitsenud tihedad kontaktid.
As a result there have long been close contacts between the two largest concentrations of Albanian-speakers, Kosovo and the region on the upper reaches of the Vardar.
Albaaniakeelse kõrghariduse puudumine viimasena mainitud piirkonnas motiveeris ajavahemikul 1999–2001 üliõpilasi Kosovos haridust omandama, tugevdades neid kontakte veelgi.
The absence in the latter area of official Albanian-language higher education encouraged students to seek education in Kosovo in the period 1999-2001, further strengthening such contacts.
2001. aastal sai vägivaldsel teel selgeks, et makedoonia keele ja albaania keele kõnelejate vahel polnud kümneaastase iseseisvusaja jooksul ikka veel häid suhteid saavutatud.
In 2001 it became clear, in a violent manner, that good relations between users of the Macedonian language and those of the Albanian language had still not been achieved in the ten years since independence.
Osaliselt Euroopa Liidu vahenduse ja toetuse tulemusena leiti lahendus Ohridi raamlepingu kujul.
Partly as a result of mediation and support by the European Union, a solution was found in the shape of the Ohrid Framework Agreement.
Lisaks vaenutegevuse lõpetamisele ja vabatahtlikule desarmeerimisele lepiti kokku järgmises:
In addition to the cessation of hostilities and voluntary disarmament the following points were settled:
Kohaliku võimu ümberkorraldamine, kusjuures kohalikule omavalitsusele antakse rohkem volitusi.
Local authority reorganisation, with more powers for local government.
Vähemuste mittediskrimineerimine ja proportsionaalne esindatus avalikus halduses ja poliitikas.
Non-discrimination and proportional representation of minorities in public administration and politics.
Parlamentaarset korda muudetakse nii, et tundlike küsimuste korral (näiteks vähemuste õigused, kohalik omavalitsus ja mõnede ametikohtade täitmine) on vajalik „kahekordne enamus”.
Parliamentary procedures are changed so that votes on sensitive issues (such as minority rights, local self-administration and some appointments) require a ‘double majority’.
(See Badinteri enamus tähendab põhimõtteliselt seda, et lisaks enamusele parlamendis on vaja ka enamust vähemuste esindajate hulgas.)
(This Badinter majority essentially means that there must be a majority not just in parliament, but also among the representatives of minorities.)
Keelte võrdne staatus valitsemises ja hariduses.
Equal status of languages in government and education.
Iga keel, mida räägib vähemalt 20% elanikkonnast, on ametlik keel ja riik rahastab neis keeltes kõrghariduse andmist.
Any language spoken by at least 20 per cent of the population is an official language and the state will finance university education in those languages.
Identiteedi mitmekesisus, mille kohaselt kohalikel asutustel on vaba voli panna avalikele hoonetele elanikkonna kohaliku enamuse sümboleid.
Diversity in identity, with local authorities being free to place symbols of the majority segment of the population on public buildings.
Raamlepingu tulemusel tehti põhiseaduses 15 muudatust ja lisati sellele preambul.
The Framework Agreement resulted in a total of 15 amendments to the Constitution and to a new Constitutional Preamble.