natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tuginedes Euroopa ruumilise planeerimise tulevaste väljakutsete ühisele analüüsile, leppisid ELi ministrid kokku Euroopa Liidu arengu territoriaalsetes prioriteetides ning integreeritud linnaarengu poliitika soovitustes, kus erilist rõhku pannakse mahajäänud linnaosadele.
On the basis of a joint analysis of future challenges to spatial planning in Europe, the EU ministers agreed on territorial priorities for the development of the European Union and on recommendations for an integrated urban development policy, with particular reference to disadvantaged neighbourhoods.
Territoriaalne tegevuskava on liikmesriikide valitsustevahelise pikaajalise koostöö tulemus ning põhineb seni kehtiva Euroopa territoriaalse arenguplaani kolmel peamisel eesmärgil:
The TA is the result of many years of intergovernmental cooperation between the Member States, and is based on three essential objectives of the European Spatial Development Perspective (ESDP), which is still applicable:
§ tasakaalustatud ja mitmekeskuselise linnade süsteemi arendamine ning uus suhe linna ja maa vahel;
· establishment of a polycentric and balanced urban system and the creation of a new urban-rural relationship,
§ võrdse juurdepääsu tagamine infrastruktuurile ja teadmistele;
· ensuring parity of access to infrastructure and knowledge,
§ säästev areng, eelkõige looduse ja kultuuripärandi haldamine ja kaitse.
· sustainable development, particularly through management and conservation of the natural and cultural heritage.
Territoriaalse tegevuskava vastuvõtmine tugevdab territoriaalset mõõdet ning haakub jõupingutustega paremini määratleda ja välja töötada territoriaalse ühtekuuluvuse kontseptsioon.
The adoption of the TA reinforces the territorial dimension and forms part of efforts to define and shape the concept of territorial cohesion more effectively.
EÜ asutamislepingu artiklite 2, 6, 16 ja 158 alusel on territoriaalset ühtekuuluvust kolmanda mõõtmena ühtekuuluvuspoliitikas juba arvesse võetud.
On the basis of Articles 2, 6, 16 and 158 of the EC Treaty, territorial cohesion has already been acknowledged as a third dimension of cohesion policy.
Reformileping seab territoriaalse ühtekuuluvuse lepingu eesmärgiks ning näeb selles valdkonnas ette ELi ja liikmesriikide kaasõiguspädevuse.
The Reform Treaty declares territorial cohesion to be a Treaty objective and provides for concurrent legislative competences for the EU and the Member States in this area.
Linnaarenguga tegelevad ELi ministrid leppisid kokku Leipzigi hartas, kuigi ELil ei ole õiguspädevust linaarengu valdkonnas.
The EU urban planning ministers agreed on the LC in spite of the fact that the EU does not possess any legislative competence in the field of urban planning.
Linnamõõde kerkib aga järjest enam esile Euroopa tasandil, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika väljatöötamisel.
However, the urban dimension is increasingly becoming the subject of attention at European level, particularly for the formation of cohesion policy.
Linnade laienemisega kaasnevad paljud väljakutsed, nagu linnaosade lagunemine, linnasiseste liiklusvõrkude ülekoormatus, pinnase katmine, keskkonnakahjud ja sotsiaalsed probleemid.
Ongoing processes of urban expansion are accompanied by many challenges, such as the decay of neighbourhoods, the overloading of inner-city transport networks, soil sealing, environmental damage and social problems.
Leipzigi harta põhineb eelkõige järgmistel tulemustel:
The LC builds principally on the results of:
§ Lille’i tegevuskava aastast 2000,
· the Lille Action Programme of 2000,
§ Urban Acquis aastast 2004 ja
· the Urban Acquis of 2004 and
§ Bristoli lepe aastast 2005.
· the Bristol Accord of 2005.
Teel esimese tegevusprogrammi vastuvõtmise suunas
Towards the adoption of the first Action Programme
23. novembril 2007. aastal toimub Assooridel ministrite nõukogu mitteametlik kohtumine, kus ELi ministrid võtavad vastu tegevusprogrammi territoriaalse tegevuskava rakendamiseks.
On 23 November 2007 the EU ministers will be adopting the first Action Programme for the implementation of the TA at the Informal Council of Ministers in the Azores.
Tegevusprogramm on raamiks konkreetsetele üksikmeetmetele, mis tuleb läbi viia territoriaalse tegevuskava eesmärkide saavutamiseks kuni esimese hindamiseni 2010. aastal.
The Action Programme provides a framework for concrete individual measures to be taken to achieve the objectives of the TA until an initial assessment in 2010.
Seejuures eristatakse viit valdkonda:
In this context, five areas of work should be distinguished:
§ territoriaalse tegevuskava rakendamine ministrite pädevusvaldkonnas,
· Implementing the TA in the ministers’ sphere of competence,
§ ELi oluliste dokumentide mõjutamine ning sektoripõhiste poliitikate territoriaalse mõõtme ja linnamõõtme tugevdamine,
· Influencing key EU dossiers and reinforcing the territorial and urban dimension of sector-specific policies,
§ mitmetasandilise halduse tugevdamine,
· Reinforcing multi-level governance,
§ ELi territoriaalse arengu hindamine ja võrdlemine,
· Assessing and comparing territorial development in the EU,
§ esimese tegevusprogrammi koordineerimine ja hindamine ning kommunikatsioonistrateegia väljatöötamine territoriaalse ühtekuuluvuse ja säästva territoriaalse arengu jaoks.
· Coordinating and assessing the implementation of the first Action Programme and developing a communication strategy for territorial cohesion and sustainable spatial development.
Tegevusprogramm peaks käivitama dünaamilise protsessi, mis võimaldab Euroopa territoriaalset arengut positiivselt mõjutada vastavalt territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta eesmärkidele.
The Action Programme is intended to trigger a dynamic progress making it possible to influence European spatial development positively in accordance with the objectives of the TA and LC.
Euroopa Parlamendi roll
Role of the European Parliament
Euroopa Parlament oli sidusrühmana territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta väljatöötamisse kaasatud, osales aktiivselt selles protsessis ning soovib rakendumist kriitiliselt jälgida.
The European Parliament was involved in the elaboration of the TA and LC as a stakeholder, took an active part in the process and wishes to monitor the implementation process as a critical observer.
27. veebruaril 2007. aastal võttis regionaalarengukomisjon (REGI) vastu arvamuse soovitustega territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta jaoks, oma arvamuses nõudis REGI muu hulgas täpsete hindamiskriteeriumide ja mõõdetavate eesmärkidega tegevusprogrammi.
On 27 February 2007 the Committee on Regional Development (REGI) adopted a position paper with recommendations for the TA and LC, calling, inter alia, for an Action Programme with precise evaluation criteria and measurable objectives.
Omaalgatuslik raport, mis põhineb REGI aktiivsel panusel territoriaalse tegevuskava, Leipzigi harta ning esimese tegevusprogrammi vastuvõtmisesse, aitab oluliselt kaasa ELi tasakaalustatud, säästva ja territoriaalse arengu rakendamisele.
The own-initiative report – building on the REGI committee’s active contribution to the adoption of the TA, the LC and the first Action Programme – is another essential contribution to achieving the balanced, sustainable development of the EU on a territorial basis.
Raport tuleks vastu võtta enne ELi kevadist tippkohtumist, kus päevakorras on arutelu Lissaboni ja Göteborgi strateegia üle, et arvestataks rohkem territoriaalse mõõtme ja linnamõõtme aspekte nende strateegiate raames.
The report is intended to be adopted before the EU Spring Summit, at which a debate on the Lisbon and Gothenburg strategies is on the agenda, so that greater attention can be paid to the interests of the territorial and urban dimension in the context of these strategies.
Eduka rakendamise eeldused
Requirements for successful implementation
Territoriaalses tegevuskavas ja Leipzigi hartas sõnastatud eesmärke on võimalik saavutada üksnes ulatusliku, sektoritevahelise ja tervikliku arengustrateegia abil.
The objectives formulated in the TA and the LC can only be achieved by a comprehensive, cross-sector, holistic development strategy.
Seepärast on äärmiselt oluline kasutada nii vertikaalset kui ka horisontaalset integreeritud lähenemisviisi.
To that end it is essential to pursue an integrated approach, both vertically and horizontally.
Vertikaalne integreeritud lähenemisviis tähendab paremat kooskõlastust ja koostööd erinevate riiklike tasandite vahel (kohalik, piirkondlik, riiklik ja Euroopa tasand), kusjuures kaasatakse kõik asjassepuutuvad kohalikud ja piirkondlikud osalejad ning kodanikuühiskond (sidusrühmad).
A vertically integrated approach means better coordination and cooperation between different levels of government (local, national and European) involving all the local and regional actors concerned and civil society (stakeholders).
Tegevusprogramm peaks ärgitama tegutsema nii pädevaid ELi ministreid kui ka kaasama eesmärkide rakendamisse kõik riiklikud tasandid.
The Action Programme should not only call on the relevant EU ministers to take action but should involve all levels of government in the implementation of the objectives.
Eelkõige kohalikud ja piirkondlikud osalejad peaksid omaks võtma eesmärgid, mis on eriti olulised ruumiplaneerimise eesmärkide saavutamisel
Local and regional stakeholders in particular should adopt these objectives, which are of particular importance in the pursuit of spatial planning aims.
Vt ka: Euroopa Komisjon, "Spatial impacts of Community policies and costs of non-coordination" . .
See, inter alia, European Commission, “Spatial impacts of Community policies and costs of non-coordination”.
Linnaareng saab olla edukas üksnes siis, kui seda mõistetakse linna ja seda ümbritseva piirkonna poliitikana.
Urban development can only be successful if it is understood as city-plus-periphery policy.
Sest nii nagu linna ümbritsev piirkond saab kasu linna poolt pakutavast, nii vajab ka linn teda ümbritsevat piirkonda nende funktsioonide täitmiseks, millega ta ise piisavalt toime ei tule, nagu puhkus ja veevarustus.
For just as the periphery benefits from what the city has to offer, the city urgently needs its periphery to carry out functions which it is not able to perform itself, such as recreation or water supply.
Arvestades intensiivseid vastastikuseid suhteid, eelkõige materjali-, kapitali- ja inimvooge linna ja seda ümbritseva piirkonna vahel, saab selgeks, et linnad peavad neid ümbritsevate piirkondadega sõlmima partnerluse.
In view of the intensive reciprocal relations – in particular the flows of materials, capital and people – between city and periphery, it is clear that cities must enter into partnerships with their peripheries.
Selleks tuleb luua asjakohased haldusstruktuurid, mis võimaldavad kasutada sünergiat ja vältida ebatervet konkurentsi ressursside pärast.
To that end, appropriate administrative structures must be created making it possible to make use of synergies and avoid unhealthy competition for resources.
Üle tuleb saada bürokraatlikest ja poliitilistest takistustest.
Bureaucratic and political barriers must be overcome.
Territoriaalne ja piirkondlik koostöö on võtmetähtsusega, et vältida polariseerumist linna- ja maapiirkondade vahel ning optimaalselt ära kasutada sünergiat.
In this connection territorial and regional cooperation has a key role in preventing polarisation between urban and rural areas and making the best possible use of synergies.
Maapiirkondade spetsiifilised pädevused aitavad oluliselt kaasa Euroopa territoriaalsele mitmekesisusele.
The specific competences of rural areas make an important contribution to the territorial diversity of Europe.
Säästev territoriaalne ja linnaareng nõuab ka horisontaalset integreeritud lähenemisviisi .
Sustainable regional and urban planning also calls for a horizontally integrated approach.
Sektoripõhine poliitika ei tohi vastu töötada maakasutuse planeerimise või linnaarengu eesmärkidele, vaid peab olema nende eesmärkidega kooskõlas.
Sector-specific policies must not run counter to the objectives of spatial planning or those of urban development, but must be in harmony with them.
Seepärast tuleb sektoripõhist poliitikat, nagu transpordipoliitika või energiapoliitika, analüüsida nende mõjude koha pealt, mida see poliitika avaldab suuremale ja väiksemale territooriumile.
With that in mind, sector-specific policies such as transport or energy policy must be analysed to gauge their large- and small-scale spatial impact.
Selline lähenemisviis aitab ühtlasi vältida sotsiaalset tõrjutust ja edendada mahajäänud linnaosi.
Such an approach is also of benefit in avoiding social exclusion and giving encouragement to disadvantaged neighbourhoods.
Seepärast tuleb rakendada integreeritud arengustrateegiat, mis arvestab erinevaid aspekte, nagu koolitus, tööturg, transpordipoliitika ja ehituskultuur.
An integrated development strategy must therefore be implemented taking account of the most diverse aspects such as education, the labour market, transport policy and "Baukultur" (culture of the built environment).
Ühtekuuluvuspoliitika on võtmetähtsusega territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta eesmärkide saavutamisel.
Cohesion policy also plays a key role in achieving the objectives of the TA and LC.
Ühtekuuluvuspoliitika on rahastamismahult kõige olulisem vahend, mille abil suunata säästvat territoriaalset ja linnaarengut.
Thanks to the size of its budget, cohesion policy is the most important management instrument for sustainable spatial and urban development.
Struktuurifondide vahendite eraldamine peaks senisest rohkem olema suunatud territoriaalse arengu poliitilistele eesmärkidele, nagu mitmekeskuselise linnade süsteemi edendamine või kliimamuutusi silmas pidades üleeuroopalise riskijuhtimise toetamine.
The award of appropriations from the structural funds should be geared more closely to territorial policy objectives, such as the promotion of a polycentric urban structure or of trans-European climate change risk management.
Linnad kannavad erilist vastutust ühenduse kliimakaitse eesmärkide täitmisel.
Cities have a particular responsibility for meeting Community climate change objectives.
Kliimasõbraliku linna juhtmõtte kohaselt tuleb kliimakaitset käsitleda läbiva teemana ja arvestada kõigi aspektide korral.
On the model of a climate-friendly city, action on climate change should be mainstreamed and taken into account in all areas of policy.
Struktuurifondid saavad siin kaasa aidata, näiteks soodustades esmajärjekorras kliimasõbralikke transpordilahendusi ja energiatõhusat ehitust.
The structural funds can contribute to this for example by giving priority to more climate-friendly transport solutions and energy-efficient construction measures.
Konkreetsed ettepanekud, kuidas paremini rakendada territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta eesmärke
Concrete proposals for improving the implementation of the TA and LC objectives
Üksnes majandusliku, ökoloogilise, sotsiaalse ja kultuurilise arengu koostoime teeb võimalikuks tasakaalustatud territoriaalse ja linnaarengu.
Only through interaction between economic, environmental, social and cultural development will it be possible for balanced spatial and urban development to take place.
Territoriaalne areng hõlmab kogu territooriumi arengu planeerimist ja juhtimist (asulaehitus, kaubandus / ettevõtlus / tööstus, transport, infrastruktuur, loodus, põllumajandus), kusjuures linnapiirkonnad on oma majanduslike ja ühiskondlike funktsioonide ning oma komplekssuse tõttu etendanud alati erilist rolli.
Spatial development is concerned with the planning and management of the whole territory (housing, trade and industry, transport, infrastructure, natural environment, agriculture), in which urban areas have always played a special role in view of their economic and social function and their complexity.
Portugali eesistumisajal on üheks raskuspunktiks territoriaalse tegevuskava eesmärkide rakendamine.
One priority of the Portuguese Presidency is to implement the objectives of the TA.
Liikmesriigid leppisid territoriaalses tegevuskavas kokku viia tegevuskava esimene hindamine läbi 2010. aastal Ungari eesistumisajal.
The Member States have agreed in the TA to carry out an initial assessment of the TA in 2010 under the Hungarian Presidency.
Selline hindamine on mõttekas üksnes siis, kui territoriaalse tegevuskava konkreetseid eesmärke kõrvutatakse reaalse arenguga.
Such an assessment only makes sense if the concrete objectives of the TA are to be compared with real developments.
Seepärast on vajalik, et esimese tegevusprogrammi rakendamise raames määratletakse konkreetsed, mõõdetavad sihtnäitajad, mille abil on võimalik ELi territoriaalset arengut hinnata.
It is therefore necessary for concrete, measurable indicative targets to be defined in the context of the implementation of the first Action Programme, making it possible to evaluate the spatial development of the EU.
Selleks tuleks kaasata Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku (ESPON) uuringute ettepanekud (nt ESPON 1.1.1 mitmekeskuselisuse kohta, ESPON 1.1.4 demograafilise arengu kohta, ESPON 1.2.1 transpordi kohta).
To that end use should be made of the proposals in the Espon studies (e.g. Espon 1.1.1 on polycentrism, Espon 1.1.4 on demographic changes, Espon 1.2.1 on transport).
Lissaboni reformileping seab territoriaalse ühtekuuluvuse lepingu eesmärgiks ning annab Euroopa Liidule selles valdkonnas kaaspädevuse koos liikmesriikidega.
The Lisbon Reform Treaty declares territorial cohesion to be a Treaty objective and confers on the EU a concurrent competence with the Member States in this area.
Komisjon peaks seda alust kasutama, et territoriaalse tegevuskava rakendamist algatustega kiirendada ning avatud kooskõlastusmeetodi raames edasi arendada.
The Commission should make use of this basis to press on with the implementation of the TA by means of initiatives and to develop it through the Open Method of Coordination.
See hõlmab – lisaks ELi tasandil uute õigusaktide eelnõude territoriaalse mõju hindamisele – ELi poliitikate täpsemat analüüsi nende territoriaalse mõju koha pealt.
This should include – in addition to the assessment of the spatial impact of new proposed legislation at EU level – a more detailed analysis of EU policies as to their territorial effects.
Mõned ESPON projektid on selles vallas juba andnud esimesi tulemusi, mida tuleks poliitika väljatöötamisel arvestada
Some Espon projects have already produced initial results in this area which should be taken into account in the formation of policy.
Vt muu hulgas "Struktuurifondide territoriaalsed mõjud, ESPON projekt 2.2.1". .
See inter alia “Territorial effects of structural funds, Espon project 2.2.1”.
Sektoripõhiste ELi poliitikate territoriaalsete mõjude süsteemsem analüüs on eeldus integreeritud lähenemisviisi tõhusaks rakendamiseks.
A more systematic analysis of the territorial impact of sector-specific EU policies is a prerequisite for effective implementation of the integrated approach.
Draft ad-hoc note, Policy Department B, EP, "Follow-up of the TA and the Leipzig Charter: Towards a European Action Programme for spatial development and territorial cohesion". .
Espon has developed methods for the evaluation of territorial impact in this area: TEQUILA offers a method for multi-dimensional analysis.
Uuest ESPON programmist 2013 eelarvega 34 miljonit eurot võib selleks täiendavalt kasu olla.
Draft ad-hoc note, Policy Department B, EP, “Follow-up of the TA and the Leipzig Charter: Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion” The new 2013 Espon programme with a budget of EUR 34 million may contribute further possibilities.
Tõstmaks teadlikkust sellest, millised on regionaalpoliitika ja sektoripõhiste ELi poliitikate territoriaalsed mõjud, tuleks ELi kevadisel tippkohtumisel struktuurifondide arutelu raames käsitleda ka territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta rakendamist.
Awareness of the territorial effects of regional policy and of sector-specific EU policies should be raised by a debate at the EU Spring Summit on the implementation of the TA and LC in the context of the discussion on structural funds.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata integreeritud lähenemisviisi olulisusele ja territoriaalse mitmekesisuse tagamisele.
Particular consideration should be given to the importance of the integrated approach and to guaranteeing territorial diversity.
Komisjoni ettepanekul ja ESPONi tööde põhjal tuleks välja töötada ühtne üleeuroopaline raamistik territoriaalsete mõjude hindamiseks projekti tasandil.
On a proposal from the Commission and on the basis of the work of Espon, a uniform pan-European framework for spatial impact assessment at project level should be devised.
Osadel liikmeriikidel, nagu Saksamaal, Austrial, Belgia Vallooni piirkonnal ja Portugalil on juba selline instrument.
Some Member States, such as Germany, Austria, the Wallonian region of Belgium, and Portugal, already have such an instrument.
Seeläbi kogutud kogemusi võiks arutelus arvesse võtta.
The experience gathered with this instrument could be used in the debate.
Taolist hindamisraamistikku tuleks eelkõige kasutada struktuurifondidest toetust saavate suurprojektide korral.
An assessment framework of this kind should come into play particularly for major projects financed out of the structural funds.
Seda oleks vaja just selleks, et toetuskõlbulike projektide valikul paremini hinnata territoriaalset mõju.
This is necessary particularly in order to boost the importance of spatial impact in the selection of projects for funding.
Maa kasutuselevõtmise vähendamine ning linnakeskuste multifunktsionaalne kasutamine elu- ja töökohana on samuti territoriaalse arengu poliitilised eesmärgid, mis senisest enam peaksid olema eelduseks struktuurifondidest vahendite eraldamisel.
Reducing land use and the multi-functional use of city centres as living and working areas are also spatial policy objectives which should be used far more extensively as conditions for the award of structural fund appropriations.
Lissaboni strateegia rakendamise raames tuleb riiklikes strateegilistes raamkavades rohkem tähelepanu pöörata territoriaalsele ja linnamõõtmele, mis peab sisalduma ka komisjoni võrdlusanalüüsis avatud kooskõlastusmeetodi raames.
In the context of the implementation of the Lisbon Strategy, the territorial and urban dimension should be paid greater attention in the national strategic framework plans and should be one of the Commission's benchmarks in the context of the Open Method of Coordination.
Lisaks tuleb territoriaalseid ja linnaarengu aspekte Euroopa poliitikate hindamisel ja väljatöötamisel rohkem arvesse võtta, näiteks eelarvekontrolli, maaelu arengu poliitika või ELi transpordipoliitika raames.
Greater account must also be taken of territorial and urban aspects in the evaluation and formation of European policies, for example in the budget review procedure, in policy on rural areas and in EU transport policy.
Territoriaalses tegevuskavas ja Leipzigi hartas seatud sihtide teostamine ei ole eesmärk omaette, vaid aitab kaasa säästvale arengustrateegiale ELi kõikide kodanike elukvaliteedi parandamiseks.
Putting the objectives set out in the TA and the LC into practice is not an end in itself, but is in the interest of a sustainable development strategy to improve the quality of life for all EU citizens.
Euroopa Liitu iseloomustab suur territoriaalne mitmekesisus väikesel maaalal ning kõrge elukvaliteet, üheks põhjuseks on siin ka teadlik maakasutuse planeerimine ning säästev linna- ja regionaalpoliitika.
The EU is characterised not only by great territorial diversity in a small area, but also by a high quality of life, not least thanks to the European sensitivity for spatial planning and sustainable urban and regional policy.
Selle eelise eest peaks EL edaspidigi hoolt kandma.
This is a strong suit which the EU should continue to play to.
Territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta õnnestunud rakendamine saab selleks oluliselt kaasa aidata.
Successfully implementing the TA and the LC can make a vital contribution to this.