natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisjon valmistub hääletama ka Guido Milana raporti projekti üle, mis käsitleb Euroopa vesiviljeluse uut strateegiat.
The Committee will also vote shortly on Guido Milana’s draft report on the new strategy for European aquaculture.
Meile tundus, et neile kahele olulisele raportile oleks heaks täienduseks veel üks asjaomaste sektorite tuleviku seisukohalt otsustava tähtsusega küsimusi käsitlev raport.
We felt that these two important reports could usefully be complemented by a further report on a set of problems particularly crucial to the future of the sectors concerned.
Kalandus- ja vesiviljelustoodete importimise kord, s.t tingimused, mille kohaselt lubatakse ELi territooriumile väljastpoolt ELi pärinevad tooted, mis Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete valikut täiendavad või nende toodetega konkureerivad, on kõnealuste Euroopa majanduse spetsiifiliste sektorite analüüsimisel vältimatult peamine küsimus.
The question of the system of fishery and aquaculture imports into the EU – i.e. the conditions under which products originating outside the Union are admitted, alongside or in competition with, European fishery and aquaculture products – is of major importance and any analysis of these sectors of the European economy must necessarily address it.
Arvud räägivad enda eest:
The statistics speak volumes.
· ELi turg, mille maht oli 2007. aastal ligikaudu 12 miljonit tonni ja väärtus 55 miljardit eurot, on maailma suurim kalandus- ja vesiviljelustoodete turg, edestades Jaapani ja USA turge.
· The EU market for fishery and aquaculture products – with a volume of 12 million tonnes and a value of EUR 55 billion in 2007 – is the biggest in the world, ahead of both the Japanese and US markets.
· Alates 2005. aastast kiiresti suurenenud nõudlusega turg sõltub üha enam impordist: ELi toodang katab praegu alla 40% tarbimisest, mis tähendab, et impordist sõltuvuse määr on üle 60%.
· The market has been growing rapidly since 2005 and is increasingly dependent on imports: in fact, its level of self-sufficiency is currently less than 40% (in other words, more than 60% of demand is met by imports).
· Tarbimisprognooside kohaselt võib nõudlus aastaks 2030 suureneda veel ligikaudu 1 500 000 tonni võrra, mis tuleks peaaegu täies mahus katta täiendava impordiga.
· Consumption forecasts indicate that demand could rise by a further 1 500 000 tonnes approximately by 2030 – an increase that will have to be met virtually entirely from additional imports.
Kõigi eelduste kohaselt ei piisa ELi toodangust sellise nõudluse rahuldamiseks praegu ega ka edaspidi.
EU production is manifestly not enough and can never be enough to meet such levels of demand.
Sõltuvus impordist on eri turusegmentide lõikes seotud mitmesuguste keeruliste asjaoludega, mis olenevad turustatavatest liikidest, tooteliikidest ja müügikanalitest.
The reality of this dependence on imports in different sectors of the market is complex and diverse, varying according to the species marketed, the types of product concerned and the distribution circuits.
Selline olukord on paljude kõnealuses sektoris tegutsevate ettevõtjate jaoks põhjendatult murettekitav, mistõttu püüan neid probleeme käesolevas raporti projektis käsitleda.
The situation is nevertheless of legitimate concern to some players in the industry, and this draft report sets out to address their concern.
Mis puudutab töö metoodikat, siis vaatasin läbi terve hulga äsja komisjoni ja parlamendi jaoks tehtud uurimusi ja kättesaadavaid andmeid.
With regard to methodology, I consulted a number of the studies and data sets that are available, particularly studies carried out recently on the Commission’s or Parliament’s behalf.
Seejärel saatsin konkreetsed teabenõuded teatavatesse komisjoni peadirektoraatidesse (kaubanduse peadirektoraati ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraati) ja vestlesin asjaomaste teenistuste esindajatega.
I then sent requests for specific information to the Commission’s TRADE and MARE directorates-general and interviewed representatives of the departments concerned.
Muu hulgas konsulteerisin mitteametlikult kalandus- ja vesiviljelusettevõtjate, importijate, töötlejate ja turustajate suurte esindusorganisatsioonidega nende tegevusalale vastavalt kohandatud küsimustike abil ning kohtusin mõne organisatsiooni esindajatega.
I also consulted informally, via tailored questionnaires, with a number of large European-level organisations representing, respectively, fishermen, fish farmers, importers, processors and distributors, and I had meetings with some of them.
Lisaks võimaldas kalanduskomisjoni poolt 8. aprillil korraldatud kuulamine teemal „Ühise kalanduspoliitika reform: kaubandusaspektid ja turukorraldus” mul paremini aru saada eri sidusrühmade huvidest ja hinnata nende huvide ühitamise võimalusi.
The hearing held on 8 April 2010 by the Committee on Fisheries on the theme ‘CFP reform: trade aspects and market organisation’ also gave me a better insight into the respective interests of the various stakeholders and a measure of the difficulty of reconciling them.
Kolm aeg-ajalt väga elavaks kujunenud arutelu kolleegidega kalanduskomisjonist (esimene arvamuste vahetus, töödokumendi tutvustamine ja ülalnimetatud kuulamine) avardasid mu arusaama liikmesriikide seisukohtadest ja poliitiliselt tundlikest küsimustest.
Of course, discussions – some of them heated – with my fellow members of the Committee on Fisheries on at least three occasions (at the initial exchange of views, at the presentation of the working document and at the April hearing) also helped to fill out my own perceptions by making me aware of different national perspectives and political sensitivities.
Oma raporti projektis püüdsin seda kõike arvestada.
I have done my best to take these into account in my draft report.
Raporti projekti põhiteemad on kooskõlas ettevalmistava töö käigus tuvastatud järgmiste põhiküsimustega:
The document includes proposals on a number of fronts, addressing the major themes that emerged from my research, namely:
· kalandus- ja vesiviljelustoodete valdkonnas seni kohaldatud ühise kaubanduspoliitika alased küsimused ja selle poliitika kohaselt tehtud otsuste vastavus elujõulise ja vastutustundliku Euroopa kalandussektori püsimajäämise eesmärgiga;
· questions about the common commercial policy as it has been and is currently applied in respect of fishery and aquaculture products, and about how far commercial policy decisions are consistent with the retention of a viable and responsible fisheries sector in Europe;
· tungiv vajadus teada, kas üha suurenevas mahus ELi imporditavad kalandus- ja vesiviljelustooted vastavad tõesti samadele nõuetele nagu ELi toodang, eelkõige sotsiaalsete ning keskkonna-, tervishoiu- ja kvaliteediaspektide osas;
· the basic question of whether the fishery and aquaculture products being imported into the Union in ever growing quantities really meet the same standards that are required of EU products, especially environmental, social, health and quality standards;
· vajadus reformida kiiresti kalandus- ja vesiviljelussektori turu ühist korraldust, mis kehtestati kümmekond aastat tagasi ja mis ilmselt ei sobi enam eelkõige tollimaksude üha laialdasemast kaotamisest ja importkaupade tihenevast konkurentsist tulenevates uutes tingimustes;
· the question of urgently needed reform in the common organisation of the market in the sector, as the current system – now some 10 years old – no longer seems appropriate in the face of the new challenges, especially those resulting from the gradual removal of customs duties and the mounting onslaught of competition from imports;
· tarbijate teavitamise küsimus üldiselt ning täpsemalt kalandus- ja vesiviljelustoodete Euroopa ökomärgise teema.
· the question of consumer information generally and, in particular, of European ecolabelling for fishery and aquaculture products.
Ülalnimetatud teemadele lisasin mõned konkreetsed tähelepanekud vesiviljeluse kohta rõhutamaks, et ELi mahajäämus selles valdkonnas võrreldes teiste maailma piirkondadega on üks ELi impordist sõltuvuse suurenemise põhjusi, ning viitasin Milana raportile selles osas, mis puudutab mahajäämuse ületamiseks rakendatavaid meetmeid.
I have also addressed some specifically aquaculture-related issues, underscoring the fact that the Union’s backwardness in this sector by comparison with other regions of the world is one of the reasons for its growing dependence on imports, and referring to the Milana report for an outline of measures that the EU needs to take in seeking to make up some of the lost ground.
Euroopa kalanduse jätkusuutlikkus on teema, mis meid ühendab.
Securing the future of fishing in Europe is an aim around which we can unite.
Käesolevas raportis on esitatud mu peamised järeldused selle kohta, kuidas seda eesmärki saavutada.
This report sets out my chief conclusions about how to achieve it.
kalandus- ja vesiviljelustoodete ELi importimise korra kohta seoses ühise kalanduspoliitika tulevase reformiga
on the arrangements for importing fishery and aquaculture products into the EU with a view to the future reform of the CFP
Arvamuse koostaja: Yannick Jadot
Draftsman: Yannick Jadot
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon palub vastutaval kalanduskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on International Trade calls on the Committee on Fisheries, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. kutsub komisjoni koos teiste WTO ja FAO partneritega välja töötama ja edendama kahe- ja mitmepoolses kaubanduses kohaldatavaid sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid, mis toetaksid jätkusuutlikkust ja vähendaksid vaesust kogu maailmas;
Calls on the Commission to engage with other WTO and FAO partners to develop and promote environmental and social standards to be applied in bilateral and multilateral trade, which would encourage sustainability and alleviate poverty worldwide;
Noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamine ning finantsteenuste sektori tasustamispoliitika
on remuneration of directors of listed companies and remuneration policies in the financial services sector
noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamise ning finantsteenuste sektori tasustamispoliitika kohta
on remuneration of directors of listed companies and remuneration policies in the financial services sector
– võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2009. aasta soovitust palgapoliitika kohta finantsteenuste sektoris (K(2009) 3159);
– having regard to the Commission Recommendation of 30 April 2009 on remuneration policies in the financial services sector (C(2009) 3159),
– võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2009. aasta soovitust, millega täiendatakse soovitusi 2004/913/EÜ ja 2005/162/EÜ seoses noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamiskorraga (K(2009) 3177);
– having regard to the Commission Recommendation of 30 April 2009 complementing Recommendations 2004/913/EC and 2005/162/EC as regards the regime for the remuneration of directors of listed companies (C(2009) 3177),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega ( KOM(2009)0362 );
– having regard the Commission proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directives 2006/48/EC and 2006/49/EC as regards capital requirements for the trading book and for re-securitisations, and the supervisory review of remuneration policies ( COM(2009)0362 ),
– võttes arvesse finantsstabiilsuse foorumi 2. aprilli 2009. aasta usaldusväärsete tasustamistavade põhimõtteid ja nendega kaasnevaid 25. septembri 2009. aasta rakendusstandardeid;
– having regard to the Financial Stability Forum's (FSB) Principles for Sound Compensation Practices of 2 April 2009 and the accompanying Implementation Standards of 25 September 2009,
– võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee 20. aprilli 2009. aasta kõrgetasemelisi tasustamispoliitika põhimõtteid;
– having regard to the Committee of European Banking Supervisors' (CEBS) High-level Principles for Remuneration Policies of 20 April 2009,
– võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee 11. juuni 2010. aasta kõrgetasemelisi tasustamispoliitika põhimõtteid;
– having regard to the CEBS report on national implementation of CEBS High-level Principles for Remuneration Policies of 11 June 2010,
– võttes arvesse Baseli pangajärelevalve komitee 2010. aasta jaanuari tasustamispõhimõtteid ja standardite hindamise metoodikat;
– having regard to the Basel Committee on Banking Supervision's Compensation Principles and Standards Assessment Methodology of January 2010,
– võttes arvesse OECD 2010. aasta veebruari järeldusi äriühingute üldjuhtimise ja finantskriisi kohta ning kujunemisjärgus häid tavasid, millega parendatakse nende põhimõtete rakendamist;
– having regard to the OECD's paper of February 2010 on Corporate governance and the financial crisis - conclusions and emerging good practices to enhance implementation of the Principles,
– võttes arvesse 18. mai 2010. aasta resolutsiooni äriühingute juhtimisega seotud deontoloogiliste küsimuste kohta
– having regard to its resolution of 18 May 2010 on deontological questions related to companies management
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0165 . ;
Texts adopted, P7_TA(2010)0165 . ,
– võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2010. aasta rohelist raamatut, mis käsitleb äriühingu üldjuhtimist finantsasutustes ja tasustamispoliitikat (KOM(2010)284);
– having regard to the Commission Green Paper of 2 June 2010 on corporate governance in financial institutions and remuneration policies (COM(2010)284),
– võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2010. aasta aruannet komisjoni soovituse 2009/385/EÜ ((2009. aasta soovitus haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamise kohta), millega täiendatakse soovitusi 2004/913/EÜ ja 2005/162/EÜ seoses noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamiskorraga) rakendamise kohta ELi liikmesriikides (KOM(2010)285);
– having regard to the Commission report of 2 June 2010 on the application by Member States of the EU of the Commission 2009/385/EC Recommendation (2009 Recommendation of directors' remuneration) complementing Recommendations 2004/913/EC and 2005/162/EC as regards the regime for remuneration of directors of listed companies (COM(2010)285),
– võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2010. aasta aruannet komisjoni soovituse 2009/384/EÜ (palgapoliitika kohta finantsteenuste sektoris) (2009. aasta soovitus palgapoliitika kohta finantsteenuste sektoris) kohaldamise kohta ELi liikmesriikides (KOM(2010)286);
– having regard to the Commission report of 2 June 2010 on the application by Member States of the EU of the Commission 2009/384/EC Recommendation on remuneration policies in the financial services sector (COM(2010)286),
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja majandus- ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7 0208/2010),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7‑0208/2010 ),
A. arvestades, et finantssektoris ja mõnedes noteeritud äriühingutes on nende töötajate kategooriate puhul, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt ettevõtte või äriühingu riskiprofiili, tasustamine lähtunud lühikese aja jooksul kasumit toovate tehingute tegemise soodustamisest, luues üha riskantsemaid ärimudeleid, mis on töötajatele, hoiustajatele, investoritele ja jätkusuutlikule majanduskasvule tervikuna kahjulikud;
A. whereas, in the financial sector and in some listed companies, remuneration policies for categories of staff whose professional activity has a material impact on the company’s risk profile have been such as to encourage transactions seeking short-term profits, with increasingly risky business models being developed to that end, to the detriment of workers, savers and investors, and sustainable growth in general,
B. arvestades, et komisjoni rohelises raamatus, mis käsitleb äriühingu üldjuhtimist finantsasutustes ja tasustamispoliitikat, rõhutatakse, et tõhusate kontrollimehhanismide puudumine mängis olulist osa selles, et finantsasutused kaldusid liialt riskima ning et äriühingu juhtimisel tuleks arvestada finantssüsteemi stabiilsusega, mis sõltub paljude osaliste tegevusest;
B. whereas the Commission's Green Paper on corporate governance in financial institutions and remuneration policies stresses that the lack of effective control mechanisms contributed significantly to excessive risk-taking on the part of financial institutions, and that corporate governance should take account of the stability of the financial system, which depends on the actions of many players,
C. arvestades, et mõnede finantsasutuste kohatu tasustamiskorraldus, mis soodustab ülemäärast ja ettevaatamatut riskide võtmist, on mänginud rolli riskide kogunemisel, mis viisid praeguse finants-, majandus- ja sotsiaalkriisini, ja on seega suurt muret põhjustav küsimus poliitikakujundajate ja reguleerivate asutuste jaoks;
C. whereas inappropriate remuneration structures of some financial institutions that incentivise excessive and imprudent risk-taking played a role in the accumulation of risks that led to the current financial, economic and social crisis, and are therefore a major issue of concern for policy-makers and regulators,
D. arvestades, et finantsasutused peavad osana nende äriühingu sotsiaalsest vastutusest arvesse võtma nii ühiskondlikku keskkonda, milles asutus töötab, kui ka integreeritult kõigi osapoolte (kliendid, osanikud ja töötajad) huvisid;
D. whereas financial institutions must take into account, as part of their corporate social responsibility, the social environment in which the institution operates, as well as the interests of all of parties involved, such as its clients, shareholders and employees, in an integrated manner,
E. arvestades, et ülemaailmsel, Euroopa ja riigi tasandil on tehtud arvukaid algatusi, et tegeleda probleemi valmistavate tasustamistavadega, ja arvestades, et ülemaailmselt koordineeritud lähenemine on oluline selleks, et tagada mitte ainult võrdne konkurentsiolukord, vaid ka Euroopa ülemaailmne konkurentsivõime ja edendada jätkusuutlikku ja õiglast konkurentsi turgude vahel;
E. whereas numerous initiatives have been launched at the global, European and national levels to address the issue of problematic remuneration practices, and whereas a globally coordinated approach is essential in order not only to guarantee a level playing field, but also to ensure the global competitiveness of Europe and to promote sustainable and fair competition between market places,
F. arvestades, et finantsstabiilsuse foorumi usaldusväärsete tasustamistavade põhimõtetes, mille kiitsid heaks G20 juhid, esitatakse usaldusväärsete tasustamistavade viis elementi ja võttes arvesse, kui tähtis on edendada nende põhimõtete samaaegset rakendamist;
F. whereas the FSB Principles for Sound Compensation Practices, which were endorsed by the G20 leaders, set out five elements for sound remuneration practices, and having regard to the importance of promoting simultaneous implementation of these principles,
G. arvestades, et tasustamispoliitikat puudutavaid kokku lepitud põhimõtteid ja juba võetud meetmeid tuleb pidevalt kontrollida ning vajaduse korral kohandada, et luua kogu Euroopas ühesugused tingimused ja tagada Euroopa finantssektori konkurentsivõime kogu maailmas,
G. whereas the agreed principles and measures already taken in respect of remuneration policy should be continually reviewed and, where necessary, adapted in order to create uniform conditions throughout Europe and secure the global competitiveness of the European finance industry,
H. arvestades, et mitu teaduslikku uuringut ja praktilised kogemused on näidanud, kui piiratud mõju avaldavad mittekohustuslikud soovitused tasustamispoliitikale, mis toonitab vajadust võtta kasutusele rangem meede, et tagada põhimõtete järgimine;
H. whereas several scientific studies, as well as practical experience, have demonstrated the limited impact of non-binding recommendations on remuneration policies, which underlines the need to put in place a stronger instrument in order to ensure respect for the principles,
I. arvestades komisjoni aruandes esitatud tähelepanekuga, et vaatamata kriisi tekitatud kiirele liikumisele tasustamispoliitika olulise ümberkujundamise suunas on ainult 16 liikmesriiki täielikult või osaliselt komisjoni soovitust kohaldanud,
I. whereas the Commission report states that notwithstanding the momentum towards substantial reform in the area of remuneration policies provided by the crisis, only 16 Member States have fully or partially applied the Commission Recommendation,
Tasustamise tõhus juhtimine
Effective governance of compensation
6. on arvamusel, et vajaduse korral peaks osanikele olema antud võimalus kaasa aidata säästva tasustamispoliitika kindlaksmääramisele ning neil võiks seepärast olla võimalik väljendada oma arvamust tasustamispoliitika kohta äriühingu üldkoosolekul, kasutades selleks tasustamist käsitlevate aruannete puhul mittesiduvat hääletamist;
Is of the opinion that, where appropriate, shareholders should be given the opportunity to contribute towards the determination of sustainable remuneration policies, and could for this purpose be given the opportunity to express their views on remuneration policies by means of a non-binding vote on the remuneration report at the company’s general meeting;
14. toonitab, et tulemuslikkusega seotud tasustamisel tuleks preemiafondi suurus siduda äriühingu üldise tulemuslikkusega ja kapitalibaasiga ning töötajate individuaalse tulemuslikkusega seotud tasustamine peaks põhinema üksikisiku, asjaomase äriühingu üksuse ja asutuse üldiste tulemuste kombineeritud hindamisel;
Stresses that performance-related remuneration should link the size of the bonus pool to the overall performance and capital base of the firm, while an employee's individual performance-related remuneration should be based on a combined assessment of the performance of the individual, that of the business unit concerned and the overall results of the institution;
20. rõhutab, et neid põhimõtteid tuleb laiendada kõikide töötajate töötasudele, kelle kutsetöö avaldab olulist mõju neid palganud äriühingu riskiprofiilile, sealhulgas juhtidele, riskivõtjatele, kontrollfunktsiooni täitjatele ning kõigile töötajatele, kelle kogutasu, kaasa arvatud pensionimaksed on samas suurusjärgus;
Underlines the need to extend these principles to the remuneration of all employees whose professional activities have a material impact on the risk profile of the company they work for, including senior management, risk-takers, control functions and those staff whose total remuneration, including pension provisions, takes them into the same bracket;
Tasustamispaketi tasakaalustatud ülesehitus
Balanced structure of the remuneration package
29. kordab, et tuleb karistada igasugust diskrimineerimist äriühingutes, eriti mis puudutab tasustamispoliitika kujundamist, ametialast edutamist ja juhtivtöötajate töölevõtmist;
Reiterates the need to punish all forms of discrimination in companies, particularly in the determination of remuneration policies, in career development and in the process of recruiting directors;
Tõhus järelevalve ja sidusrühmade kaasatus
Effective supervisory oversight and involvement by stakeholders
36. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ühtset rahvusvahelist süsteemi nende üksikisikute arvu avalikustamiseks, kes teenivad üks miljon eurot või üle selle, sh töötasu põhielemendid, preemiad, pikaajalised hüvitised ja pensionimaksed;
Calls on the Commission and Member States to promote a common international structure for disclosure of the number of individuals in pay brackets from EUR 1 million upwards, to include the main elements of salary, bonus, long-term award and pension contribution;