natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kuid käesoleva raporti eesmärki silmas pidades ei ole nii oluline määratleda rühma kui vähemust või rahvusrühma, sest ELi seaduse poolt tagatud õigused ja kaitse laieneb isikule tema õigusliku seisundi alusel (ELi kodanik), mitte aga tema kuulumise tõttu vähemusse või rahvusrühma.
However, in view of the aim of this report, it is not so crucial to define a group as a minority or as an ethnic group because the rights and protection of the EU law is conferred upon a person based on his/her legal status as a citizen of the EU and not as a member of a minority or ethnic group.
Seetõttu püütakse käesolevas raportis ennekõike kindlaks teha olemasolevad probleemid, mis on seotud rahvusvähemustega ja naissoost sisserändajatega ning uuritakse nende olukorda kodanikuõiguste valdkonnas, nagu see on välja toodud ka käesoleva töödokumendi esimeses osas, nimelt: juurdepääs avalikele teenustele, nagu haridusele, sotsiaalteenustele, tervishoiule ja tööturule, millel on suur mõju rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste integreerimisele.
In this regard the report will focus on identify existing problems related to ethnic minorities and female migrants, examining their situation in the sphere of citizen’s rights as outlined in the first part of this working document: access to public services as education, social services, healthcare and to the labour market, which have a great impact on integrating women belonging to ethnic minority.
On oluline vaadelda integratsiooni dilemmat Euroopa Liidus ja rõhutada, et teatud rahvusrühma kuulumine ei ole naise jaoks demokraatlikus ühiskonnas ebasoodne asjaolu, vaid see mängib Euroopa Liidus järjest tähtsamat sotsiaalmajanduslikku rolli.
It is important to consider the integration dilemma within the European Union and to stress the fact that to be a woman of a particular ethnic group is not a handicap in a democratic society but it plays an increasingly important socio-economic role in the European Union.
Rahvusvähemustesse kuuluvate naiste praegust olukorda on raske uurida, sest puudub soolise kuuluvuse alusel jaotatud statistika sisserändajate ja vähemuste integratsiooni kohta.
It is difficult to examine the current situation of women belonging to ethnic minorities as gender disaggregated statistics on social integration of migrants and minorities are lacking.
Naiste kogemused näiteks rassismi ja diskrimineerimise kohta erinevad tihti meeste kogemustest, sest naisi ja tütarlapsi võidakse diskrimineerida mitmekordselt – nii lähtuvalt nende soost kui ka etnilisest identiteedist.
Women’s experiences of, for example, racism and discrimination often differ from those of men because women and girls may suffer multiple forms of discrimination, both on the grounds of gender and on the basis of ethnic identity.
Naissoost sisserändajate ja vähemustesse kuuluvate naiste mitmekordne diskrimineerimine on tekitanud vajaduse töötada välja uuenduslikke viise, kuidas suurendada teadlikkust naiste õiguse kohta, parandada naiste võimalusi ning julgustada neid asuma oma kogukonnas inimõiguste edendamisel juhirolli.
The multiple discrimination faced by migrant and minority women makes it necessary to develop innovative ways to raise awareness about women’s rights, to empower women and to inspire them to take on leadership roles in their communities to promote human rights.
Ühiste probleemide kindlaksmääramise juures ELis tekitab raskusi veel see, et vähemustesse kuuluvate naiste ja naissoost sisserändajate probleemid Euroopas on väga erinevad ning sõltuvad selle liikmesriigi eripärast, kus naised elavad, selle riigi sisserände ajaloost, sisserännet reguleerivatest õigusaktidest ja seadustest, selle riigi võimest ja soovist tunnustada ja austada vähemuste ja sisserändajate kohalolekut ning ühiskonna avatusest.
Another difficulty in identifying common problems within the EU is that challenges faced by minority and migrant women in European are very diverse, depending on specificity of the Member State in which the women live, the history of migration in that country, existing legislation and laws governing migration, the ability and willingness of those countries to recognize and respect the presence of minorities and immigrants, and the openness of the society.
Vaadeldes naiste rolli integratsioonipoliitikas ei tohiks unustada meeste osa.
In discussing the role of women in integration policies, the role of men should not be forgotten.
Raportöör uurib, kas rahvusvähemustesse kuuluvate naiste integratsiooni edendamise huvides ELis peaks vaatlema ka rahvusvähemustesse kuuluvate meeste rolli.
The rapporteur examines if the role of men from ethnic minorities need to be considered in order to promote the integration of women from ethnic minorities in the European Union.
Raportöör juhib tähelepanu teatavatele tingimustele ja taustfaktoritele, mis võivad takistada rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalset integratsiooni rohkem, kui enamusse kuuluvate naiste puhul.
The rapporteur draws attention to the issue of certain conditions and background factors which could hinder social integration of the women from ethnic minorities more than women belonging to the majority.
Need tingimused on: 1) haridustase ja keeleoskus, 2) elamistingimused, 3) tervislik seisund ja/või 4) töökoha kvaliteet ja töötingimused.
Those issues are 1) educational level and language knowledge, 2) housing conditions, 3) health condition and/or 4) job quality and working conditions.
Euroopa Liidu soolise võrdõiguslikkuse poliitika eesmärk on edendada meeste ja kõikide naiste vahelist võrdsust, kuid kas puudulik sotsiaalne integratsioon takistab rahvusvähemusrühmadesse kuuluvatel naistel sellest poliitikast kasu saamast?
European Union gender equality policy is meant to promote equality between men and all women, but are women from ethnic minority groups prevented from benefitting from policies because of a lack of social integration?
Raportis uurib raportöör, kas peaks võtma täiendavaid erimeetmeid soolise võrdõiguslikkuse küsimusega tegelemiseks rahvusvähemustes.
In the report the rapporteur examines if there should be specific measures taken to target gender equality among ethnic minorities.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires (kodifitseeritud tekst)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on freedom of movement for workers within the Union (codified version)
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires (kodifitseeritud tekst)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on freedom of movement for workers within the Union (codified version)
(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)
(Ordinary legislative procedure – codification)
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2010)0204 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0204 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 46, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C7-0112/2010 );
– having regard to Article 294(2) and Article 46 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0112/2010 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;
– having regard to Article 294(3) TFEU,
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ... arvamust;
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of …,
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ( A7‑0222/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A7-0222/2010 ),
1. võtab vastu oma esimese lugemise seisukoha, kiites heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;
Adopts its position at first reading, taking over the Commission proposal, taking into account the recommendations of the Consultative Working Party of the legal services of the European Parliament, the Council and the Commission;
Brüssel, 4. juuni 2010
Brussels, 4 June 2010
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires (kodifitseeritud versioon)
Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on freedom of movement for workers within the Union (codified version)
Võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta ja eriti selle punkti 4, toimus 12. mail 2010. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma koosolek, et vaadata läbi komisjoni esitatud eespool nimetatud ettepanek.
Having regard to the Interinstitutional Agreement of 20 December 1994 on an accelerated working method for official codification of legislative texts, and in particular point 4 thereof, the Consultative Working Party consisting of the legal services of the European Parliament, the Council and the Commission on 12 May 2010 for the purpose of examining the above proposal submitted by the Commission.
C. PENNERA J.-C. PIRIS L. ROMERO REQUENA
C. Pennera J.-C. Piris L. Romero RequenaJurisconsult
Töötajate vaba liikumine liidus - kodifitseeritud versioon
Freedom of movement for workers within the Union - codified version
Ajakirjandus ja uus meedia ning Euroopa avaliku sfääri loomine
on journalism and new media – creating a public sphere in Europe
Raportöör: Morten Løkkegaard
Rapporteur: Morten Løkkegaard
ajakirjanduse ja uue meedia ning Euroopa avaliku sfääri loomise kohta
on journalism and new media – creating a public sphere in Europe
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu II jaotist;
– having regard to Title II of the Treaty on European Union,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 11, 41 ja 42;
– having regard to Articles 11, 41 and 42 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– võttes arvesse 22. oktoobril 2008 allkirjastatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni pealkirjaga „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel”
– having regard to the joint declaration of the European Parliament, the Council and the Commission entitled ‘Communicating Europe in Partnership’, signed on 22 October 2008
– võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2008. aasta teatist pealkirjaga „Debate Europe” – demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava kogemuste rakendamine” ( KOM(2008)0158 );
– having regard to the Commission communication of 2 April 2008 entitled ‘Debate Europe – building on the experience of Plan D for Democracy, Dialogue and Debate’ ( COM(2008)0158 ),
– võttes arvesse komisjoni 24. aprilli 2008. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa asjadest teavitamine audiovisuaalmeedia abil” ( SEK(2008)0506 );
– having regard to the Commission communication of 24 April 2008 entitled ‘Communicating Europe through audiovisual media’ ( SEC(2008)0506 ),
– võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa asjadest teavitamine interneti kaudu – kodanike kaasamine” ( SEK(2007)1742 );
– having regard to the Commission communication of 21 December 2007 entitled ‘Communicating about Europe via the Internet – Engaging the citizens’ ( SEC(2007)1742 ),
– võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2007. aasta töödokumenti pealkirjaga „Ettepanek: institutsioonidevaheline kokkulepe partnerluse kohta Euroopa asjadest teavitamisel” ( KOM(2007)0569 );
– having regard to the Commission working document of 3 October 2007 entitled ‘Proposal for an Inter-Institutional Agreement on Communicating Europe in Partnership’ ( COM(2007)0569 ),
– võttes arvesse komisjoni 1. veebruari 2006. aasta teatist pealkirjaga „Valge raamat Euroopa teabevahetuspoliitika kohta” ( KOM(2006)0035 );
– having regard to the Commission communication of 1 February 2006 entitled ‘White Paper on a European Communication Policy’ ( COM(2006)0035 ),
– võttes arvesse oma 16. novembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa teabevahetuspoliitikat käsitleva valge raamatu kohta
– having regard to its resolution of 16 November 2006 on the White Paper on a European communication policy
– võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2005. aasta teatist pealkirjaga „Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” ( KOM(2005)0494 );
– having regard to the Commission communication of 13 October 2005 entitled ‘The Commission’s contribution to the period of reflection and beyond: Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate’ ( COM(2005)0494 ),
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ( A7‑0223/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7‑0223/2010 ),
A. arvestades, et kodanike juurdepääs teabele ning poliitikakujundajate ja valijate vaheline suhtlemine on meie esindusdemokraatlike ühiskondade kesksed tahud ning vajalikud eeltingimused, et kasutada üldsuse õigust täielikuks ja informeeritud demokraatlikuks osalemiseks riigi ja ELi avalikus elus;
A. whereas access to information for citizens and communication between policy-makers and voters are central elements of our representative democratic societies and a fundamental prerequisite for the exercise of the public’s right to full and informed democratic participation in national and EU public life,
B. arvestades, et üldsusel on õigus saada teavet ELi ja selle konkreetsete projektide kohta, väljendada oma seisukohti ELi küsimustes ja saada ära kuulatud; arvestades, et vahendajate ülesanne on selle dialoogi hõlbustamine;
B. whereas the public have a right to be informed about the EU and its specific projects, to express their views on the EU and to be listened to; whereas for communicators the challenge lies specifically in facilitating that dialogue,
C. arvestades, et viimased Euroopa Parlamendi valimised ei muutnud valijate osalusprotsendi vähenemise suundumust ning tõstsid esile vajaduse jätkata jõupingutusi ELi ja selle kodanike teineteisele lähendamiseks;
C. whereas the last European elections did not reverse the trend of declining voter turnout, highlighting the need to continue efforts to overcome the distance between the EU and its citizens,
D. arvestades, et on selgeid tõendeid selle kohta, et kodanikud teavad ELi poliitikast ja küsimustest liiga vähe, kuid soovivad olla paremini informeeritud, nagu kajastavad ka mitmete Eurobaromeetri küsitluste tulemused; arvestades, et need küsitlused näitavad, et teabepuudus on üks peamisi põhjuseid, miks inimesed loobuvad hääletamast ega soovi usaldada ELi institutsioone;
D. whereas there is clear evidence of citizens being under-informed on EU policies and issues and, at the same time, wishing to be better informed, as reflected in the results of various Eurobarometer polls; whereas those polls indicate that this lack of information is one of the main reasons for people deciding not to vote and being reluctant to trust the EU institutions,
E. arvestades, et Lissaboni leping on andnud parlamendile ELi otsustusprotsessides rohkem volitusi, mis muudab veelgi tähtsamaks ELi kodanike teavitamise nende valitud esindajate tööst;
E. whereas the Treaty of Lisbon has given Parliament more power in the context of EU decision-making, making it even more important for EU citizens to be aware of their elected representatives’ work,
F. arvestades, et Lissaboni lepinguga on kehtestatud uus vorm üldsuse osalemiseks ELi poliitika kujundamises – Euroopa kodanikualgatus; arvestades, et üldsuse juurdepääs teabele ja selle kriitiline mõistmine on Euroopa kodanikualgatuse seisukohast võtmetähtsusega;
F. whereas the Lisbon Treaty introduces a new form of public involvement in the shaping of EU policies, the European citizens’ initiative; whereas public access to, and critical understanding of, information are of key importance to the success of the European citizens’ initiative,
G. arvestades, et avalikku sfääri võib mõista kui ruumi, milles kõik ELi kodanikud ja mitmekesised elanikkonnarühmad võivad avalikku poliitikat paremini mõista ja kus nendega selle üle arutatakse, eesmärgiga nende ootusi paremini täita, ning arvestades, et see peab olema ruum nii teabe andmiseks kui ka ulatuslikeks konsultatsioonideks, mis ületab riigipiire ning soodustab jagatud avaliku huvi tunnet kogu ELis;
G. whereas a public sphere can be understood as a space in which public policies may be better understood by, and discussed with, all EU citizens and all sections of the population, in all its diversity, with a view to meeting their expectations more effectively, and whereas it must be a venue both for the provision of information and for wide-ranging consultations transcending national borders and fostering the development of a sense of shared public interest throughout the EU,
H. arvestades, et mõistet „uus meedia” kasutatakse võrku ühendatud digitaalse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kohta; arvestades, et uus tehnoloogia soodustab teabe levikut ja sisendi mitmekesisust ning kaalutlevamat demokraatiat; arvestades, et elektrooniline sotsiaalne meedia loob uusi avalikkuse vorme, mis on füüsiliselt hajutatud, kuid seotud ühise huvi tõttu sama teema vastu ja millel on võime luua uusi piiriüleseid avalikke sfääre;
H. whereas the term ‘new media’ is used to describe networked digital information and communication technologies; whereas those new technologies foster the dissemination of information and diversity of input and make for a more deliberative democracy; whereas electronic social media create new forms of public, which are physically dispersed but bound by a shared interest in the same topic, with the potential to create new transnational public spheres,
I. arvestades, et sotsiaalse meedia platvormide kasutamine parlamendi poolt 2009. aasta Euroopa valimiskampaania ajal suurendas edukalt aktiivsete kasutajate arvu, eriti noorte hulgas;
I. whereas the use of social media platforms by Parliament in the 2009 European election campaign successfully increased the number of active users, especially among young people,
J. arvestades, et muutunud on viis, kuidas noored meediat tajuvad ja kasutavad; arvestades, et noored kasutavad uut tehnoloogiat laialdaselt kommunikatsioonivahendina;
J. whereas there has been a change in the way young people perceive, use and exploit the media; whereas young people make wide-ranging use of the new technologies as a means of communication,
K. arvestades, et Euroopa avaliku sfääri loomine on tihedalt seotud üleeuroopaliste või riikidevaheliste meediastruktuuride olemasoluga; arvestades, et praegu puudub Euroopa ühine avalik sfäär, kuid on olemas väga elavad riikide avalikud sfäärid, mille vahel tuleks luua sünergia, nagu seda on teinud näiteks Prantsuse-Saksa telekanal Arte;
K. whereas the creation of a European public sphere is closely related to the existence of pan-European or transnational media structures; whereas there is no overarching European public sphere at present, but whereas there are very lively national public spheres between which synergies should be developed, along the lines of, for example, the Franco-German television channel Arte,
L. arvestades, et Amsterdami lepingu protokolli kohaselt, mis käsitleb liikmesriikide avalik-õiguslikku ringhäälingut
L. whereas, pursuant to the Protocol to the Treaty of Amsterdam on the system of public broadcasting in the Member States
M. arvestades, et meediaturgu reguleeriv õigusraamistik erineb liikmesriigiti oluliselt, ja et seda on vaja austada;
M. whereas legal regulations governing the media market differ widely among individual Member States, and need to be respected,
N. arvestades, et riikide meedial ja eriti avalikel ringhäälinguorganisatsioonidel on eriline kohustus teavitada avalikkust põhjalikult poliitilistest otsustusprotsessidest ja haldusest, mis peaks hõlmama ka ELi asju;
N. whereas national media, and in particular public service broadcasters, have a special responsibility to inform the public extensively about political decision-making and governance, which should extend to EU affairs,
O. arvestades, et inimeste ELi puudutavate teadmiste parandamise eelduseks on see, et EList saab kooli õppekavasse kuuluv teema,
O. whereas improving people’s knowledge of the EU requires EU studies to be incorporated into the school curricula,
P. arvestades, et ajakirjandus on demokraatia oluline mõõdupuu, mis peaks tagama vaba juurdepääsu väga erinevatele seisukohtadele; arvestades, et ajakirjanikel ja meedial on juhtroll Euroopa integratsiooniprotsessis;
P. whereas journalism is an important gauge of democracy and should guarantee free access to a wide range of views; whereas journalists and the media play a leading role in the European integration process,
Q. arvestades, et EL peaks liikmesriikides avaliku legitiimsuse otsinguil soodustama rahvusvahelise meedia teket, mis annaks Euroopale uue demokraatliku ja sõltumatu mõõtme, tugevdades samal ajal eeskirju, mille eesmärk on kaitsta pluralismi ja võidelda meediaomandi koondumise vastu;
Q. whereas, in its search for public legitimacy in the Member States, the EU should foster the establishment of transnational media that can give Europe a new democratic and independent dimension, while tightening up the rules intended to safeguard pluralism and combat concentration of media ownership,
1. võtab lähtekohaks asjaolu, et ELi institutsioonide eesmärk peab olema luua üheskoos Euroopa avalik sfäär, mida iseloomustab kõikide ELi kodanike võimalus osaleda ja mille aluseks on vaba ja tasuta juurdepääs komisjoni, nõukogu ja parlamendi kogu avalikule teabele kõikides ELi keeltes;
Takes as its starting point the fact that it must be the goal of the EU institutions to create together a European public sphere which is characterised by the opportunity for all EU citizens to participate, and the basis for which is free access, free of charge, to all Commission, Council and Parliament public information in all EU languages;
3. on seisukohal, et ELi-teemaliste uudiste vahendamine peab toimuma iga liiki meedias, eriti massimeedias, ning olema erapooletu, faktipõhine ja sõltumatu, mis on üleeuroopalise arutelu tekitamise ja Euroopa avaliku sfääri loomise keskne eeltingimus;
Takes the view that EU news coverage must be provided by all types of media, in particular the mass media, and must be impartial, factual and independent, which is a central prerequisite for generating pan-European debate and creating a European public sphere;
10. rõhutab erakondade olulist rolli avaliku arvamuse kujundamisel Euroopa küsimustes; rõhutab, et erakondadel on juhtroll arutelu edendamisel ja Euroopa avaliku sfääri kujundamisel; on seisukohal, et erakonnad peaksid Euroopa teemad oma programmis tähtsamale kohale tõstma;
Stresses the important role played by political parties in shaping public opinion on European issues; points out that they play a leading role in fostering debate and contributing to the European public sphere; takes the view that they should give European issues a more prominent position in their programmes;
13. toonitab, kui oluline on, et pressinõunikud komisjoni esindustes ja parlamendi infobüroodes oleksid kutselised meediatöötajad, kelle ülesanne on täita Euroopa küsimusi käsitlevates riigisisestes aruteludes aktiivset ja nähtavat rolli;
Emphasises how important it is for press officers at the Commission representations and Parliament information offices in the Member States to be media professionals, whose task it is to play an active and visible role in national debates on European issues;
Meedia ja EL
Media and the EU
19. rõhutab vajadust usaldusväärse poliitilise teabe järele, muu hulgas uue meedia valdkonnas, arvestades meedia erilist rolli demokraatliku tahte ja avaliku arvamuse kujundamise protsessis; rõhutab, kui oluline on edendada avaliku ja erameedia partnerlust, et jõuda laiema üldsuseni;
Stresses, in view of the media’s special role as an intermediary in the process of shaping the democratic will and public opinion, the need for reliable political information, including in the area of new media; stresses the importance of fostering partnerships between public service and private media in order to reach a broader spectrum of the public;