natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Teatise selles osas, milles käsitletakse moderniseerimist, märgib komisjon laeva ja maa vahelise suhtluse parandamist, mida ta loodab saavutada uute tehnoloogiliste süsteemidega, nagu teabevahetussüsteem SafeSeaNet, automaatne identifitseerimissüsteem (AIS) ja kaugtuvastus- ja jälgimissüsteem (LRIT).
In the section on modernisation, the Commission notes the improvement in ship-shore relations expected as a result of new technological systems such as SafeSeaNet, AIS (automatic identification) and LRIT (long-rage identification and tracking).
Euroopa Parlament soovitas oma algatusraportis merelühisõidu kohta (2004/2161 (INI)) vähendada haldusformaalsusi, tegemata samas järeleandmisi turvalisuse ja tollikontrolli osas.
In its own-initiative report on short-sea shipping ( 2004/2161(INI) ), the European Parliament recommended that administrative formalities should be cut back without compromising safety and customs controls.
Komisjon soovib samuti vähendada haldusformaalsusi ning lihtsustada menetlusi lähimerevedude puhul.
The Commission also wishes to cut red tape and simplify procedures for short-sea shipping.
Praegu kohaldatakse Euroopa Liidus liikmesriikidevahelise meretranspordi suhtes tollijärelevalvet, kuna Euroopa sadamad on osa välispiirist.
At present, maritime transport between Member States of the European Union is subject to customs inspection, since EU ports are part of the Union's external frontier.
Seega on meretransport muude transpordiliikidega võrreldes ebasoodsas olukorras, kuna teiste transpordiliikide suhtes ei kehti liidus samad tingimused.
Maritime transport is therefore at a disadvantage compared to other transport modes, which are not subject to the same conditions within the Union.
Komisjon kavatseb 2008. aasta oktoobris avaldada seadusandliku ettepaneku piirideta Euroopa meretranspordiruumi loomise kohta.
The Commission intends to publish a legislative proposal on the creation of a European maritime transport space without barriers in October 2008.
Seadusandliku ettepaneku eesmärk on lihtsustada haldusmenetlusi ning võimaluse korral vabastada haldusmenetlustest laevad, mis veavad ühenduses deklareeritavaid kaupu kogu ühenduse jaoks.
The aim of the legislative proposal is to simplify administrative procedures and, where possible, grant exemption from these procedures to vessels transporting Community-cleared goods.
Komisjon on juba teinud ettepaneku tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna loomise ning andmete esitamise ühtse liidese kohta.
The Commission has already proposed the creation of a paperless environment for customs and trade, including a single window for the submission of data.
Lisaks soovib komisjon täiustada laevade haldamist.
The Commission also wishes to improve the administrative processing of vessels.
Komisjon kavatseb 2009. aastal avaldada poliitikadokumendi e-merenduse rakendamise kohta.
In 2009 it intends to publish a policy document on the deployment of 'e- maritime services'.
Ta loodab, et tehnoloogiline areng info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas aitab tõsta Euroopa sadamate tõhusust.
It hopes that technological progress in the information and communication sector will improve the efficiency of European ports.
Komisjon esitab 2009. aastal üksikasjaliku määratluse kõikide transpordiliikide üldiste näitajate kohta.
By 2009, the Commission intends to develop a series of generic indicators for all modes of transport.
Näitajad on praktilised vahendid nii teenuse kvaliteedi kui ka asjaomase transpordiliigi keskkonnamõju hindamiseks.
These will be practical tools to encourage analysis of service quality, but also to gauge the impact of the mode of transport concerned on the environment.
Teatise neljas osa käsitleb sadamate tegevust Euroopas ning eeskirju, mis seda reguleerivad.
The fourth section of the communication examines port activities in Europe and the rules governing them.
Eesmärk on koostada õiglased mängureeglid Euroopas, erinevalt praegusest olukorrast.
The aim is to create a level playing-field in Europe, unlike the current situation.
Siinkohal tuleb rõhutada sadamasektori mitmekesisust Euroopas, mitmekesine on ka sektori haldamine liikmesriikide ametiasutuste poolt.
Here again emphasis should be placed on the diversity of the port sector in Europe, a diversity which also extends to management of the sector by the Member States' authorities.
Komisjon võtab selles küsimuses samuti 2008. aasta oktoobris vastu suunised sadamatele antava riigiabi kohta.
In this connection, the Commission will also adopt guidelines on state aids to ports in October 2008.
Siiski ei kavatse komisjon sektori tegevusse sekkuda, et ühtlustada sadamate lastikäitlemisega seotud ja/või tehnilis-merenduslike teenustega seotud erisuguseid tavasid.
Nevertheless, the Commission does not intend to intervene to harmonise the different practices adopted by ports with regard to cargo handling and technical-nautical services.
Komisjon kavatseb laiendada direktiiviga 2006/111/EÜ kehtestatud läbipaistvust käsitlevaid sätteid eranditult kõikide kaubasadamate suhtes, et suurendada läbipaistvust sadamasektoris.
With the aim of increasing transparency in the port sector, the Commission intends to extend the provisions on transparency laid down in Directive 2006/11/EC to all merchant ports without exception.
Praegu kohaldatakse nimetatud direktiivi vaid nende sadamate suhtes, mille iga-aastane tulu on üle 40 miljoni euro.
At present, the directive applies only to ports whose annual income is above EUR 40 million per year.
Sadamatele antavate kontsessioonide valdkonnas rõhutab komisjon asjaolu, et nende suhtes kohaldatakse asutamislepingu eeskirju ja põhimõtteid.
The Commission emphasises that port concessions are subject to the rules and principles of the Treaty.
Ta mainib siinkohal Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikat, mille kohaselt kohaldatakse kontsessioonide andmise suhtes läbipaistvus- ja konkurentsikohustust ning mille kohaselt võidakse kontrollida valikumenetluse erapooletust.
In this connection, it mentions the case law of the Court of Justice of the European Communities, under which concessions are subject to transparency and competition requirements when they are granted and award procedures may be checked for impartiality/neutrality.
Konkurents selles valdkonnas näeb ette, et kontsessioonide kehtivusaega tuleb määrata selliselt, et see ei piiraks avatud konkurentsi.
Competition in this area requires that the duration of concessions should be fixed so as not to restrict free competition.
Teisalt tuleb võtta arvesse kontsessionääripoolset riski ning talle tuleb anda võimalus tagada mõistlik kasum.
Nevertheless, a concessionaire should be able to pay off his investment and secure a reasonable return on it.
Oluline on kontsessiooni uuendamise küsimus.
The question of the renewal of concessions is an important one.
On selge, et tuleb tagada konkurents, kuid sadama valdajad soovivad loomulikult aegunud kontsessiooni uuendada lihtsustatud haldusmenetluse abil.
Of course there is a need for competition, but port authorities would naturally like to renew an expired concession under a simplified administrative procedure.
Lisaks soovib komisjon aidata levitada sadamatasude läbipaistvusega seotud parimaid tavasid ning anda ülevaade Euroopa sadamate probleemidest suhtlemisel kolmandate riikide sadamatega.
In addition, the Commission wishes to help disseminate best practice as regards the transparency of port charges and take stock of problems encountered by European ports with third country ports.
Nagu juba eelnevalt mainitud, ei kehti naaberriikide sadamate suhtes samad eeskirjad ja tingimused kui Euroopa sadamate suhtes, mis võib neile anda eelise võrreldes Euroopa sadamatega.
As mentioned above, ports in neighbouring countries are frequently not subject to the same rules and requirements as European ports, which can give them an advantage over the latter.
Viiendas osas käsitletakse sadamate ja linnade vahelisi suhteid.
The fifth part of the communication deals with relations between ports and cities.
Komisjon tuletab meelde, et ta tegi ettepaneku korraldada Euroopa merenduspäev.
The Commission points out that it has proposed holding a European maritime day.
Samuti soovib komisjon välja pakkuda Euroopa sadamate avatud uste päeva korraldamise, et kutsuda üldsust avastama sadamaid ja õppima rohkem nende ühiskondliku rolli kohta.
It also wants to propose an 'open day' to invite the public to explore ports and gain a better understanding of their role in society.
Komisjon uurib rahastamisallikaid, et parandada sadamate integreerimist linnadega, millega nad on seotud.
The Commission will examine possible sources of finance for improving the integration of ports with the cities to which they are linked.
Ta kaalub praeguste turvameetmete mõju hindamist, et ühitada need juurdepääsuga sadamaaladele.
It also plans to assess the impact of current safety measures and strike a balance between the need for such measures and the need to keep port areas accessible.
Lõpuks käsitleb komisjon teatise viimases osas tööd sadamates.
Finally, in the last part of the communication, the Commission examines work in ports.
Komisjon kavatseb toetada Euroopa valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee loomist sadamates.
It plans to encourage the setting up of a European sectoral dialogue committee for ports.
Komisjon töötab samuti välja vastastikuselt tunnustatava sadamatöötajate koolitamise raamistiku.
It will also draw up a mutually recognisable framework for the training of port workers.
Mis puutub tööohutusse ja -hügieeni, siis tuletab komisjon meelde kehtivaid eeskirju ning oma selleteemalisi eelmisi teatiseid.
With regard to health and safety at work, the Commission points to the existing rules in this area and its previous communications on the subject.
Komisjon jälgib, et järgitaks kehtivaid eeskirju ning Eurostati vahendusel kogutaks statistikat õnnetuste kohta.
It will ensure that existing rules are monitored and that accident statistics are collected by Eurostat.
Raportööri arvamus – võtmeaspektid
Rapporteur's Opinion - Key Points
Raportöör tervitab komisjoni teatist.
Your rapporteur welcomes the Commission communication.
Euroopa Parlamendi resolutsiooni ettepanekus rõhutatakse eelkõige nimetatud sektori tähtsust Euroopas ja selle mitmekesisust.
The European Parliament's motion for a resolution highlights both the importance of this sector to Europe and its diversity.
Mis puutub kavatsusse avaldada suunised ühenduse keskkonnaõigusaktide kohaldamise kohta selles sektoris, siis tuuakse raportis esile vajadus leida ühine lähenemisviis nii keskkonnale kui ka sadamaarengule.
With regard to the publication of guidelines for the implementation of Community environment legislation in this sector, the report underlines the importance of taking a common approach to the environment and port development.
Keskkonnaõigusaktide puhul tuleb võtta arvesse sadamasektori spetsiifilisust.
The specific nature of the port sector needs to be taken into account by the legislator when considering environment policy.
Ühendused sisemaaga on sadamatele ja nende arengule äärmiselt olulised.
Hinterland connections are of considerable importance to ports and their development.
Hea asukohaga sadam ei saa oma potentsiaali ära kasutada, kui tal puuduvad head ühendused.
A port in a good location cannot fulfil its potential unless it has good connections.
Lisaks tuleb meretransporti käsitleda samamoodi nagu teisi transpordiliike.
In addition, maritime transport must be treated in the same way as other transport modes.
Seetõttu kutsub raportöör komisjoni üles tagama ettepanekus piirideta meretranspordi kohta sadamasektorile võrdsed tingimused.
Your rapporteur therefore calls on the Commission to ensure equal conditions for the sector in its proposal on maritime transport without barriers.
Lähimerevedusid ei tohi asetada ebasoodsasse olukorda ning ühenduses deklareeritavate kaupade suhtes ei tohiks Euroopas kohaldada uuesti tollijärelevalvet.
Short-sea shipping in Europe should not be placed at a disadvantage and Community-cleared goods should not be subject to further customs inspection in Europe.
Mis puutub tehnoloogiasse, siis rõhutatakse raportis uute tehnoloogiate olulisust nimetatud sektoris.
The report highlights the important role of new technologies in this sector.
Uued tehnoloogiad võivad aidata sadamatel saada üle kolmandate riikide konkurentsi ning arenguks puuduva ruumi survest ning tõsta seega nende tõhusust ja kasumlikkust.
These technologies can help ports to overcome competitive pressures from third countries and the lack of space for expansion and thus enhance their efficiency and profitability.
Konkurents kolmandate riikide sadamatega on murettekitav, sest nende suhtes ei kehti samad kohustused ja eeskirjad nagu ühenduses, ning neil on eelis, kuna nad järgivad leebemaid riigiabi või keskkonnaeeskirju.
Competition with third country ports is a source of concern, since the latter are not subject to the same obligations and rules as those in the Union and may therefore enjoy an advantage as a result of less stringent provisions on state aids or the environment.
3. rõhutab, et komisjon peab toetama sidusrühmade ja linnade struktureeritud dialoogi, et parandada sadamate kuvandit ja saavutada nende parem integreerimine linna ja linnaellu, kuna eesmärk on tagada sadamate tegevuse jätkusuutlikkus; täheldab samuti, et elu- ja tööpiirkondade põimumine avaldab positiivset mõju linnade ning neid ümbritsevate piirkondade jätkusuutlikkusele (väiksem liiklus) ja elukvaliteedile;
Stresses the need for the Commission to assist stakeholders and cities towards a structured dialogue to improve the image of ports and lead to them being better integrated into the city and into urban life; in fact to ensure that port activities are sustainable; further notes that the presence of living and working areas side by side is good for the sustainability (less traffic) and quality of life of the cities and surrounding regions;
8. tervitab komisjoni ettepanekut kehtestada ühenduse tasandil sadamatöötajate ühtsed koolitusnõuded, et suurendada sadamatöötajate liikuvust nende kvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise ja sadamate ühtlustatud arengu tagamise kaudu;
Welcomes the Commission proposal to establish, at Community level, a series of common requirements as regards professional training for port workers with a view to enhancing their mobility by means of the mutual recognition of their qualifications and the harmonious development of ports;
10. rõhutab vajadust kaasata sadama valdajad ja kohalikud omavalitsused vesikonna ja meresadamate veekvaliteedi majandamiskavade koostamisse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiviga 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik
Underlines the need to involve port and local authorities in drawing up plans to manage the water quality of river basins and maritime ports in accordance with Framework Directive 2006/60/EC of the European Parliament and the Council of 23 October 2000 establishing a framework for a Community policy in the field of water
11. palub luua ühenduse võrgustik heade tavade vahetamiseks liidu sadamate vahel; kutsub nii liidu liikmesriike kui ka kolmandaid riike hõlmavaid piirkondlikke organisatsioone, nagu Musta mere majanduskoostöö organisatsioon, üles võtma vastu ühtsed menetlused ja tavad, et hõlbustada piirkondlikku kaubandust ja vähendada kulusid;
Calls for the establishment of an EU-wide network for the exchange of best practices among EU ports; calls upon regional organisations that include EU and non-EU members, such as the Organisation of the Black Sea Economic Cooperation (BSEC), to adopt compatible procedures and practices in order to facilitate regional trade and save costs;
Hinnangu andmine ELi sanktsioonidele osana ELi tegevusest ja poliitikast inimõiguste valdkonnas
on the evaluation of EU sanctions as part of the EU’s actions and policies in the area of human rights
arengukomisjonI ARVAMUS........................................................................................21
OPINION of the Committee on Development ......................................................21
rahvusvahelise kaubanduse komisjonI ARVAMUS.........................................25
OPINION of the Committee on International Trade ......................................25
hinnangu andmise kohta ELi sanktsioonidele osana ELi tegevusest ja poliitikast inimõiguste valdkonnas
on the evaluation of EU sanctions as part of the EU’s actions and policies in the area of human rights
– võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni;
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights,
– võttes arvesse kõiki Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste konventsioone ja nende vabatahtlikke lisaprotokolle;
– having regard to all United Nations human rights conventions and the optional protocols thereto,
– võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja selle kahte vabatahtlikku lisaprotokolli;
– having regard to the International Covenant on Civil and Political Rights and the two optional protocols thereto,
– võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ja eriti selle artikleid 1 ja 25 ja VII peatüki artikleid 39 ja 41;
– having regard to the Charter of the United Nations and specifically Articles 1 and 25 and, in Chapter VII, Articles 39 and 41 thereof,
– võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja selle protokolle;
– having regard to the European Convention on Human Rights and the protocols thereto,
– võttes arvesse Pariisi uue Euroopa hartat;
– having regard to the Charter of Paris for a New Europe,
– võttes arvesse Helsingi lõppakti;
– having regard to the Helsinki Final Act,
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 6, 11, 13, 19, 21, 29 ja 39 ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 60, 133, 296, 297, 301 ja 308;
– having regard to Articles 3, 6, 11, 13, 19, 21, 29 and 39 of the Treaty on European Union and Articles 60, 133, 296, 297, 301 and 308 of the Treaty establishing the European Community,
– võttes arvesse oma eelmiseid resolutsioone inimõiguste olukorrast maailmas;
– having regard to its previous resolutions on the situation with regard to human rights in the world,
– võttes arvesse oma eelmiseid arutelusid ja kiireloomulisi resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi rikkumise juhtude kohta;
– having regard to its previous debates and urgency resolutions on cases of breaches of human rights, democracy and the rule of law,
– võttes arvesse oma 20. septembri 1996. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamise kaasamisest ühenduse ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse ( KOM(1995)0216 )
– having regard to its resolution of 20 September 1996 on the Communication of the Commission on the inclusion of respect for democratic principles and human rights in agreements between the Community and third countries ( COM(1995)0216 )
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas WTO kokkulepetes sisalduvaid kohustusi;
– having regard to the international obligations of the European Community and its Member States, including those contained in WTO Agreements,
– võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping)
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States, of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 (the Cotonou Agreement)
– võttes arvesse 22. jaanuari 2004. aasta dokumenti pealkirjaga „Välissuhete volinike töörühma „sanktsioonide” üksuse loomine (RELEX/Sanktsioonid)”
– having regard to the document entitled ‘Establishment of a ‘Sanctions’ formation of the Foreign Relations Counsellors Working party (RELEX/Sanctions)’ of 22 January 2004
– võttes arvesse Euroopa Liidu 7. juuni 2004. aasta „Piiravate meetmete (sanktsioonide) kasutamise aluspõhimõtteid”
– having regard to the European Union’s ‘Basic Principles on the Use of Restrictive Measures (Sanctions)’ of 7 June 2004
– võttes arvesse Euroopa Liidu „Suuniseid piiravate meetmete (sanktsioonide) rakendamise ja hindamise kohta EL ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames”, viimati läbi vaadatud 2. detsembril 2005
– having regard to the European Union’s ‘Guidelines on implementation and evaluation of restrictive measures (sanctions) in the framework of the EU Common Foreign and Security Policy’, last reviewed on 2 December 2005
– võttes arvesse 9. juuli 2007. aasta dokumenti pealkirjaga „Piiravate meetmete rakendamise parimad tavad ELis”
– having regard to the document entitled ‘EU Best Practices for the effective implementation of restrictive measures’ of 9 July 2007
– võttes arvesse 2. detsembri 1996. aasta ühist seisukohta 96/697/ÜVJP Kuuba kohta
– having regard to Common Position 96/697/CFSP on Cuba
EÜT L 322, 12.12.1996, lk 1. ;
OJ L 322, 12.12.1996, p.
EÜT L 139, 29.5.2002, lk 4. , ja nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud
4. , and Council Regulation (EC) No 881/2002 imposing certain specific restrictive measures directed against certain persons and entities associated with Osama bin Laden, the Al-Qaeda network and the Taliban
– võttes arvesse sõjaliste kaupade ühist Euroopa Liidu nimekirja
– having regard to the Common Military List of the European Union
ELT L 88, 29.3.2007, lk 58. ;
OJ L 88, 29.3.2007, p.58. ,
– võttes arvesse oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Liidu rolli kohta inimõiguste ja demokraatia edendamisel kolmandates riikides ( KOM(2001)0252 )
– having regard to its resolution of 25 April 2002 on the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on the European Union’s role in promoting human rights and democratisation in third countries ( COM(2001)0252 )
– võttes arvesse kõiki Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkuleppeid ja inimõiguste klausleid nendes kokkulepetes;
– having regard to all the agreements concluded between the European Union and third countries and the human rights clauses contained in these agreements,
– võttes arvesse oma 11. oktoobri 1982. aasta resolutsiooni majandussanktsioonide, eelkõige kaubandusembargo ja boikoti tähenduse ja mõjude kohta Euroopa Majandusühenduse välissuhetele
– having regard to its resolution of 11 October 1982 on the significance of economic sanctions, particularly trade embargoes and boycotts, and their consequences for the EEC’s relations with third countries
– võttes arvesse resolutsiooni sanktsioonide ja eelkõige embargode mõjude kohta nende riikide elanikkonnale, kelle suhtes neid meetmeid võetakse
– having regard to the resolution on the impact of sanctions and, in particular, of embargoes on the people of the countries on which such measures are imposed
– võttes arvesse oma 6. septembri 2007. aasta resolutsiooni kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide ja konsultatsioonide kohta
– having regard to its resolution of 6 September 2007 on the functioning of the human rights dialogues and consultations on human rights with third countries
Vastu võetud tekst, P6_TA (2007)0381. ;
Texts adopted, P6_TA (2007)0381. ,
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee poolt vastu võetud resolutsiooni 1597 (2008) ja soovitust 1824 (2008) ÜRO Julgeolekunõukogu ja Euroopa Liidu mustade nimekirjade kohta;
– having regard to Resolution 1597 (2008) and Recommendation 1824 (2008) on United Nations Security Council and European Union blacklists, adopted by the Parliamentary Assembly of the Council of Europe,
– võttes arvesse Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, alla kirjutatud Lissabonis 13. detsembril 2007
– having regard to the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, signed at Lisbon, 13 December 2007