natgillin/translations-raw huggingface dataset:
72. usub, et selle raamistiku väljatöötamisel tuleb arvestada kõiki liikmesriikides kättesaadavaid rahalisi vahendeid, et luua koostoime ja vältida muude rahastamisvahenditega dubleerimist;
Believes that, while developing this framework, attention should be given to all financial resources available in the Member States, in order to create synergies and avoid overlaps with other financial instruments;
suurendada haldusasutuste ja üldsuse ning erasektori finantsasutuste teadlikkust ja oskusteavet energiatõhususe valdkonna investeeringuid toetavate rahastamisstrateegiate ja institutsiooniliste nõuete kohta;
to raise awareness and know-how among managing authorities and public as well as private financial institutions on funding strategies and institutional requirements to support energy efficiency investments,
toetada avaliku ja erasektori finantsasutusi vastavate meetmete ja rahastamisvahendite rakendamisel;
to support public and private financial institutions in implementing corresponding measures and financial instruments,
luua jätkusuutlikke ja tõhusaid rahastamisvahendeid, mille abil saab parandada energiatõhususse investeerimiseks mõeldud rahaliste vahendite kasutamist;
to structure sustainable and efficient financial instruments to better utilise available funds for energy efficiency investments,
edendada parimate tavade alaste kogemuste vahetamist liikmesriikide ja nende finantsvahendajate vahel;
to encourage the transfer of best-practices experience among Member States and their financial intermediaries,
luua tõhus kommunikatsioonivahend, et algatada kodanikele suunatud dialoog energiatõhususe alase teabe levitamiseks konkreetsetele elanikkonnarühmadele ja suunata nende energiatarbimise alast käitumist;
to create an effective communication tool and to initiate a dialogue aimed at citizens in order to disseminate energy efficiency information to targeted categories of people and to guide their behaviour regarding energy consumption;
91. kutsub komisjoni üles uurima uuenduslike reguleerimisvõimaluste kasutatavust, mis võivad tõhusalt ühendada uute liikmesriikide olulise energiasäästupotentsiaali ning arenenumate liikmesriikide kapitali- ja tehnoloogiapotentsiaali;
Calls on the Commission to examine the applicability of innovative forms of regulation which can effectively combine the substantial potential for energy saving in the new Member States with the capital and technological potential of the more developed Member States;
96. käsitleb uuenduslike tehnoloogiate arendamist ja turuleviimist energiatõhususe suurendamise, süsinikdioksiidiheite vähendamise ja taastuvenergia osakaalu suurendamise alusena kõikides rakendusvaldkondades;
Considers, in this context, the development and placing on the market of innovative technologies to be the basis for improving energy efficiency in all fields of application, for reducing greenhouse gas emissions and for increasing the share of renewable energies;
103. rõhutab kõigile asjaomastele sidusrühmadele suunatud komisjoni ja liikmesriikide tugevdatud teavituspoliitika tähtsust energiatõhususe ja energiasäästu küsimustes ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama ja veelgi lihtsustama energiatõhususe ja energiasäästu alase teabe kättesaadavust;
Stresses the importance of an intensified information policy of the Commission and the Member States regarding energy efficiency and energy savings issues towards all relevant stakeholders and calls upon the Commission and the Member States to improve and further facilitate such access to information on energy efficiency and energy savings issues;
Energiatõhusus on kõige ökonoomsem ja kiirem viis süsihappegaasi- jt heidete vähendamiseks.
Energy efficiency is the most cost-efficient and fastest way to reduce CO2- and other emissions.
Sellel on nii majanduskasvu kui ka töökohtade loomise seisukohast tohutud eelised.
The advantages are huge in terms of both economic growth and job creation.
Töökohti luuakse nii maa- kui ka linnapiirkondades, sageli VKEdes, ning tegu on kohalike töökohtadega, mida ei ole võimalik väljastpoolt allhanke korras sisse osta.
The jobs created will be in both rural and urban areas, often within SMEs and it will be local jobs, which cannot be outsourced.
Tegu on IT-, ehitus- ja teenindussektori töökohtadega.
They will lie within IT, construction and services.
Pärast energiatõhususe tegevuskava vastuvõtmist 2006. aastal on tehtud palju edusamme; paraku on poliitiline ja majanduslik kontekst pärast seda oluliselt muutunud.
A lot has been achieved since the adoption of the Energy Efficiency Action Plan in 2006; however, the political and economical context has changed quite a lot since then.
Seetõttu on ilmne vajadus ELi energiatõhususe poliitika läbivaatamiseks, et viia see kooskõlla praeguste prioriteetide ja arengutega.
Therefore, there is a clear need to review the EU's Energy Efficiency policy to align it with the current priorities and developments.
ELi energiatõhususe poliitika läbivaatamise aluseks peaks olema põhjalik hinnang 2006. aasta energiatõhususe tegevuskava saavutustele ja puudujääkidele.
A thorough assessment of the achievements and shortcomings of the 2006 Energy Efficiency Action Plan should be undertaken as a basis for the revision of the EU's energy efficiency policy.
Meetmeid energiasäästmise edendamiseks on võimalik võtta mitmete erinevate ELi ja riikliku tasandi vahendite abil, näiteks energiaga seotud toodete märgistamine ja ökostandardid, hoonete energiatarbimine jpm.
Measures towards boosting energy savings can be introduced through a great variety of instruments at EU-level and at national level such as labelling and eco-standards of energy-related products, the energy consumption of buildings, and many others.
Raportööri arvates peavad poliitilised otsustajad püüdma mitmekesistada vahendeid, mille abil muuta 27 liikmesriigiga EL energiatõhusamaks, ning mõningaid vahendeid on kasulikum kasutada riiklikul tasandil.
It is the view of the rapporteur that policy-makers should seek to diversify the means by which they seek to make EU27 more energy efficient, and that some instruments are better suited to be used at the national level.
Energiatõhususe sihtmärgid
Energy efficiency targets
Üha selgemaks hakkab saama, et EL ei ole oma 20% vähendamise eesmärgi saavutamisega graafikus.
It seems to be more and more evident that the EU is not on track to meet its 20% target.
Seda aga ei ole Euroopa Komisjoni poolt ametlikul tasandil piisavalt dokumenteeritud.
There is a lack of official documentation from the European Commission in this respect.
Samas kui heitkoguste ja taastuvenergia sihtmärgid on kergesti mõõdetavad ning Eurostati poolt ametlikult avalikustatud, on energiatõhususe statistika osas vasturääkivusi ning PRIMESi mudelit seatakse tihti kahtluse alla.
While the targets for emissions and renewables are easy to measure and officially made available by Eurostat, statistics on energy efficiency, on the other hand, are controversial as the PRIMES-model is often contested.
Raportöör arvab siiski, et ELi energiapoliitika kõigi peamiste elementide arengu kohta esitatava statistika eest vastutab komisjon.
Nevertheless, the rapporteur believes that the Commission is responsible for presenting statistics on the development of all major elements of the EU's energy policy.
On hästi teada, et energiatõhususe potentsiaal hoonetes on tohutult suur.
It is well-known that there is a huge potential in energy efficiency in buildings.
Hoonete energiatõhususe direktiivi hiljutine uuestisõnastamine muudab selle direktiivi veel ühe uuestisõnastamise taotlemise praegusel hetkel raskeks.
The recent recast of the EPBD makes it difficult to pursue another recast of this directive at this point.
Sellest hoolimata nõuab hoonete tähtsus teistsugust lähenemisviisi, mis oleks kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ning ei rikuks õigust eraomandile.
Nevertheless, the importance of buildings calls for a different approach, one which is in line with the principle of subsidiarity and does not infringe with the private property right.
Meil tuleks arutada kohase rahastamisvahendi küsimust, samuti vajadust erialase ettevalmistuse tugevdamiseks, VKEde paremat teavitamist ning teadlikkuse tõstmist üleüldse.
We should consider the issue of appropriate financing instruments as well as the need for strengthening professional training, access to information for SME and awareness-raising in general.
Tähelepanu peaks olema keskendatud olemasolevate ehitiste renoveerimisele, kuna uute hoonete ehitamise tempo ELis langeb pidevalt ning korraliku renoveerimise korral on paljude vanade hoonete energiatõhususe potentsiaal kõige kõrgem.
A focus should be on renovation of existing buildings, since the construction rate of new buildings gets lower and lower within the EU and many old buildings dispose of the highest efficiency potential, if renovated properly.
Raportöör on arvamusel, et üldise põhimõttena tuleks edendada vabatahtlikke kokkuleppeid, kuigi mõningatel juhtudel on turu energiatõhusamasse suunda nihutamiseks vajadus kasutada vahenditena ka miinimumstandardeid ja konkreetseid sihtmärke.
As a general principle the rapporteur is of the opinion that voluntary agreements should be promoted, however in some cases minimum standards and concrete targets are necessary measures to move the market in a more energy-efficient direction.
Ökodisaini direktiiv on energiatõhususe poliitikas kõige tulemuslikum vahend ELi tasandil ning hea näide sellest, millist tüüpi poliitikat EL peaks püüdma kasutada.
The Eco-Design Directive is the most effective instrument at EU-level in energy efficiency policy, and it is a prime example of the types of policy the EU should seek to introduce.
Kõige paljutõotavam lähenemine tundub põhinevat üle-euroopalise turu ühistel standarditel, ergutamaks suuremat konkurentsi liikmesriikide vahel, mis võimaldab neil konkureerida ka ülemaailmsel turul.
The most promising approach seems to be founded on common standards for the EU-wide market, to introduce greater competition between Member States, enabling them to compete on the world market.
Keskkonnasõbraliku tehnoloogiatööstuse turul on tarvis vähendada vahet ühelt poolt USA ja Hiina ning teiselt poolt ELi vahel.
In the cleantech industry there is a need to bridge the gap between the USA and China, on one hand, and the EU, on the other.
Mõlemad mainitud riigid on EList märksa progressiivsemad, kui asi puudutab energiatõhusaid lahendusi edendavate seadusandlike meetmete vastuvõtmist.
Both countries are far more progressive than the EU with regard to adopting legislative measures promoting energy-efficient solutions.
Seetõttu peaksid EL ja liikmesriigid toetama meetmeid ja vahendeid rahastamise suurendamiseks.
Therefore, measures and instruments to boost financing should be supported by the EU and Member States.
Energiatulemuslikkuse lepinguid toetavate riiklike energiatõhususfondide loomist tuleks ergutada Euroopa tasandi rahastamisvahendi kaudu.
The introduction of national energy efficiency funds which support EPC’s should be incentivised through a financial instrument at the European level.
Energiatulemuslikkuse leping (EPC), mille puhul klient ostab garanteeritud energiasäästu, tekitab võimenduse, kuna investeering tasub ennast ära 2–15 aasta jooksul.
Energy Performance Contracting (EPC) whereby a customer purchases a guaranteed energy saving creates leverage as the investment is paid back over a time span of 2-15 years.
Selline mudel tekitab töökohti VKEdes, tarbijad hoiavad kokku energiaarvetelt ning heitkogused vähenevad.
Such a model creates jobs within SME’s, consumers earn a saving on the energy bills and emissions are reduced.
KESKKONNA-, RAHVATERVISE JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise kohta
on revision of the Energy Efficiency Action Plan
5. rõhutab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) olulisust energiatõhususe suurendamisel ning toonitab IKT tähtsat osa – pidades silmas eelkõige arukaid arvesteid ja arukaid võrke – taastuvate energiaallikate integreerimisel energiavarustusse;
Stresses the importance of Information and Communication Technologies (ICT) for improving energy efficiency, and highlights the vital role of ICT - particularly smart metering and smart grids - in the integration of renewable energy sources into the power supply;
7. nõuab meetmeid tagasilöökide kõrvaldamiseks, et surve energiahindade langetamiseks ja suurenev tarbimine ei muudaks tehnilise täiustamise mõju olematuks;
Calls for measures to tackle rebound effects so as to ensure that the impact of technical improvement is not negated through downward pressure on energy prices and increased consumption;
10. rõhutab, et vaatamata ökodisaini direktiivi nõuetekohasele rakendamisele, on kõige parem viis energiatõhususe edasiseks suurendamiseks teatavates sektorites ühendamissüsteemide kasutamine; kutsub komisjoni üles neid võimalusi üksikasjalikult uurima ja tegema ettepanekuid asjakohaste õigusloomevahendite kohta, mis võimaldaksid rakendada erinevat lähenemisviisi, milles energiatõhusust käsitletakse mitte ainult toote-, vaid süsteemitasandil;
Notwithstanding the proper implementation of the Ecodesign directive, underlines that further gains in energy efficiency can best be achieved in the case of certain sectors by the use of integrative systems; calls on the Commission to study these possibilities in detail and to come forward with appropriate legislative tools that will allow for the implementation of a different approach, which addresses energy efficiency at system level rather than only at product level;
13. palub komisjonil esitada energiateenuste direktiivi uuestisõnastamiseks õigusakti ettepaneku, mis hõlmaks energiatarnijate kohustust vähendada energiatarbimist; rõhutab, et selline ettepanek peaks tagama nii VKEde nõuetekohase osalemise energiatõhususe suurendamisele suunatud tegevuses kui ka ergutuse eramajapidamiste mobiliseerimiseks sama eesmärgi suunas;
Calls on the Commission to present a legislative proposal for a recast of the Energy Services Directive which includes obligations for energy providers to reduce energy consumption; insists that such a proposal should ensure both proper participation by SMEs in energy efficiency activities and encouragement for the mobilisation of individual households in pursuit of the same purpose;
21. kutsub komisjoni üles töötama välja asjakohaseid üleeuroopalisi vahendeid energiatõhususe toetamiseks ning kooskõlastama neid liikmesriikidega, et luua rohkem stiimuleid ja saavutada CO 2 -heite vähendamise eesmärk võimalikult kiiresti;
Calls on the Commission to develop suitable Europe-wide instruments to support energy efficiency and to coordinate them with the Member States in order to create more incentives and achieve the goal of reducing CO2 as quickly as possible;
27. juhib tähelepanu sellele, et elektrisõidukite üks eelis on nende panus õhukvaliteedi parandamisse hoonestatud aladel; kutsub komisjoni üles hoolikalt hindama elektriautode laialdase kasutamise mõju energiatõhususele ja vastavust CO 2 -heite vähendamise eesmärkidele;
Points out that an advantage of electric vehicles is their contribution to improving air quality in built-up areas; calls on the Commission carefully to assess the impact of the widespread use of electric cars in terms of energy efficiency and compliance with the targets for reducing CO2 emissions;
4. rõhutab, et üks viis ELi energiasäästu potentsiaali realiseerimiseks on ELi õigusaktide kiire ja nõuetekohane rakendamine liikmesriikides sellistes valdkondades nagu hoonete energiatõhusus, energiamärgistus ja ökodisain; kutsub komisjoni üles rakendamisprotsessi aktiivselt toetama ja jälgima;
Emphasises that one key to realising the EU’s energy-saving potential is the rapid and correct implementation by Member States of EU legislation on matters such as the energy performance of buildings, energy labelling and eco-design; calls on the Commission to actively support and monitor the implementation process;
7. täheldab, et Euroopa piirkondade vahelised erinevused on suured ja seetõttu ei saa energiatõhususe vallas püstitada standardset siduvat sihtmärki, kuna see koormaks asjatult eelkõige VKEsid; teeb seetõttu ettepaneku jälgida jätkuvalt kehtivate õigusaktide rakendamist ja algatada nende eiramise korral rikkumismenetlusi;
Observes that there are considerable differences among European regions preventing a standard binding energy efficiency target which would also place an undue burden on SMEs in particular; proposes therefore continuous monitoring of the implementation of existing legislation and the launch of infringement procedures in cases of non-compliance;
11. kutsub komisjoni üles kehtivaid Euroopa õigusakte, nagu ökodisaini direktiiv ja energiamärgistuse direktiiv, ühendama ja mitte neid järjest laiendama, et optimeerida ELi õigusaktide rakendamist ja kasutada sünergiat, eelkõige tarbija huvides.
Calls on the Commission to combine existing European legislation such as the Eco-Design Directive and the Energy Labelling Directive instead of further expanding it, in order to optimise the implementation of EU legislation and make use of synergies, especially for the consumer.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule ELi kiirreageerimisvõime loomise kohta
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on setting up an EU rapid response capability
PE 448.852v04-00
PE 448.852v02-00
ETTEPANEK VÕTTA VASTU SOOVITUS NÕUKOGULE B7-0228/2010..........................13
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION TO THE COUNCIL B7‑0228/2010.................13
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule ELi kiirreageerimisvõime loomise kohta
on setting up an EU rapid response capability
– võttes arvesse Lissaboni lepingu artiklit 196, milles on sätestatud, et liit soodustab liikmesriikide vahelist koostööd, et tõhustada loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamiseks ja nende eest kaitsmiseks loodud süsteeme, ning et liidu tegevuse eesmärk on tõhustada rahvusvahelise kodanikukaitsealase töö järjepidevust;
– having regard to Article 196 of the Lisbon Treaty which states that ‘the Union shall encourage cooperation between Member States in order to improve the effectiveness of systems for preventing and protecting against natural or man-made disasters’ and that ‘Union action shall aim to promote consistency in international civil-protection work’,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 214, milles on sätestatud, et liidu operatsioonide eesmärk humanitaarabi valdkonnas on anda sündmusekohast abi ning teha päästetöid ja pakkuda kaitset loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste tõttu kannatanud inimestele kolmandates riikides ning et liidu operatsioone teostatakse kooskõlas rahvusvahelise õigusega ning erapooletuse, neutraalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega;
– having regard to Article 214 of the Treaty on the Functioning of the European Union which states that the Union’s operations in the field of humanitarian aid are intended to provide ‘assistance and relief and protection for people in third countries who are victims of natural or man-made disasters’ and that its operations shall be ‘conducted in compliance with the principles of international law and with the principles of impartiality, neutrality and non-discrimination’,
– võttes arvesse Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas, millele 2007. aasta detsembris kirjutasid ühiselt alla Euroopa Liidu nõukogu eesistujad, Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon, ning 2008. aasta mais komisjoni esitatud konsensuse rakendamise tegevuskava;
– having regard to the European Consensus on Humanitarian Aid jointly signed in December 2007 by the Presidents of the Council of the European Union, the European Parliament and the European Commission, and the Action Plan presented by the Commission in May 2008 for the implementation of the consensus,
– võttes arvesse detsembris 2007 avaldatud nõukogu järeldusi, milles kutsutakse komisjoni üles maksimaalselt ära kasutama ühenduse kodanikukaitse mehhanismi ja veelgi tugevdama liikmesriikide vahelist koostööd;
– having regard to the Council conclusions of December 2007 inviting the Commission to make the best use of the Community Civil Protection mechanism and to further strengthen cooperation between Member States,
– võttes arvesse 27. novembril 2006 läbi vaadatud suuniseid militaar- ja tsiviilkaitsevarustuse kasutamise kohta päästeoperatsioonide raames katastroofi korral (Oslo suunised);
– having regard to the guidelines on the use of military and civil defence assets in the event of disaster (Oslo Guidelines), as revised on 27 November 2006,
– võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2009. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile arengumaades katastroofiohu vähendamise toetamist käsitleva ELi strateegia kohta;
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and to the European Parliament of 23 February 2009 on an ‘EU strategy for supporting disaster risk reduction in developing countries’,
– võttes arvesse komisjoni 2008. aasta märtsi teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta” ( KOM(2008)0130 ) ning Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni „Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta”
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and to the Council of March 2008 on ‘Reinforcing the Union's Disaster Response Capacity’ (COM(2008) 0130) and the European Parliament resolution of 19 June 2008 on stepping up the Union's disaster response capacity
– võttes arvesse Michel Barnier’ 9. mai 2006. aasta aruannet „Euroopa kodanikukaitsejõud: Europe aid”;
– having regard to the report of 9 May 2006 by Michel Barnier entitled ‘For a European civil protection force: europe aid’,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni hiljutise maavärina kohta Haitil
– having regard to the European Parliament resolution of 10 February 2010 on the recent earthquake in Haiti
– võttes arvesse parlamendi 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamise kohta;
– having regard to its resolution of 21 September 2010 on the prevention of natural and man-made disasters,
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule B7–0228/2010 ELi kiirreageerimisvõime loomise kohta, mille kodukorra artikli 121 lõike 1 kohaselt esitasid 23. märtsil 2010 ALDE fraktsiooni nimel Anneli Jäätteenmäki, Charles Goerens, Louis Michel, Marielle De Sarnez ja Frédérique Ries;
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council of 23 March 2010 on setting up an EU rapid response capability, presented by Anneli Jäätteenmäki, Charles Goerens, Louis Michel, Marielle De Sarnez and Frédérique Ries on behalf of the ALDE Group pursuant to Rule 121(1) of the Rules of Procedure ( B7‑0228/2010 ),
– võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3,
– having regard to Rule 121(3) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust ( A7‑0332/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A7‑0332/2010 ),
A. arvestades, et kogu maailmas suureneb märkimisväärselt inimohvreid nõudvate, majanduslikku ja keskkonnakahju põhjustavate katastroofide arv; arvestades, et need üha suureneva mõju, sageduse ja ulatusega katastroofid toimuvad üha rohkemates eri paikades ning peamiselt kliimamuutuste mõjul; ning arvestades, et Euroopa Liit teeb märkimisväärseid jõupingutusi nendele kriisidele reageerimiseks;
A. whereas disasters causing significant human, economic and environmental damage are on the increase worldwide; whereas such crises are happening with greater impact, frequency and scope in more parts of the world, mainly due to the effects of climate change ; and whereas the European Union is making considerable efforts to respond to these crises,