natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlament, kes on muu hulgas otsustanud luua humanitaarabi alalise raportööri ametikoha, jälgib tähelepanelikult arengut kõnealuses valdkonnas ning nõuab jätkuvalt parlamendi piisavat rahastamist.
Parliament, which has moreover decided to create a post of Permanent Rapporteur for Humanitarian Aid, closely follows developments in this area and constantly insists that adequate funding be made available.
Humanitaarabi konteksti areng
The changing context of humanitarian aid
Keskkond, milles toimub humanitaarabi jagamine, on viimase viieteistkümne aasta jooksul märkimisväärselt arenenud.
The environment in which humanitarian aid is distributed has changed considerably in the last 15 years.
Esiteks on pärast Ida-Lääne konflikti muutunud radikaalselt relvastatud konfliktide iseloom .
Firstly, after the end of the East-West conflict, the character of armed conflicts has radically changed.
Riigisiseste konfliktide arv on suurenenud ja koos sellega riigisiseste ümberasustatud isikute arv.
The number of internal wars has increased and with it the number of internally displaced people.
Seega on rahvusvahelise humanitaarõiguse mittejärgimine, isegi selle puhas ja lihtne tagasilükkamine tavaline nähtus.
Failure to respect, and even outright rejection of, international humanitarian law are now common.
Ohvrite juurdepääs humanitaarabile on sageli piiratud ning humanitaartöötajad on üha suuremas kallaletungi ja mõrvata saamise ohus.
Victims' access to humanitarian aid is often limited and humanitarian workers are increasingly exposed to the risk of aggression or even assassination.
Üldises mõttes on humanitaarala ohus.
Generally, the 'humanitarian space' is under threat.
Teiseks on suurenenud loodusõnnetuste sagedus ja nende mõju, mis on vaieldamatult tingitud kliimamuutustest.
Secondly, natural disasters have become more frequent and their impact more devastating, due in part no doubt to climate change.
Kõnealune olukord tekitab suurõnnetusteks valmisolekuga seotud laenude ja investeeringute taseme probleemi.
This situation poses the problem of the level of funds and investments earmarked for disaster preparedness.
On vaja tugevdada sekkumisi, mis peaksid ühekordse abi andmise asemel toetama kogukondade suutlikkust suurõnnetusteks valmisoleku, hädaabi ja taastamise valdkonnas.
Operations which go beyond one-off relief and support local capacity-building by communities for disaster preparedness, relief and reconstruction must be strengthened.
Kolmandaks sekkub nüüdsest humanitaarabi andmisse suurem hulk uusi osalejaid , osaliselt kahe eespool nimetatud arengu tagajärjena.
Thirdly, new actors , in growing numbers, are now involved in humanitarian aid, partly as a result of the two factors just mentioned.
Lisaks humanitaarabi andjatele ranges tähenduses (ÜRO agentuurid, Punase Risti organisatsioonid, valitsusvälised organisatsioonid) on kõnealuses valdkonnas hakanud tegutsema kodanikukaitse ja sõjaväelised jõud (st riiklikud osalejad).
Besides humanitarian actors in the strict sense (UN agencies, Red Cross bodies, NGOs), civil protection resources and military forces (i.e. state-owned actors) have appeared.
Kui kasutatakse riigi kontrolli alla kuuluvaid sõjaväelisi ja kodanikukaitse vahendeid, võib seada küsimuse alla humanitaarsekkumiste neutraalsuse ja sõltumatuse.
When state-controlled military and civil defence assets are deployed, the neutrality and independence of humanitarian action can be called into question.
Seda võib tõlgendada suurenenud riskidena, eelkõige humanitaartöötajate jaoks, kui neid nähakse teatud konflikti osapoolte liitlastena.
This can result in heightened risk for humanitarian workers, who may find themselves viewed as the allies of certain parties to the conflict.
Euroopa Liit lõi 2001. aastal tsiviilkaitse mehhanismi ning järelevalve- ja teabekeskuse keskkonna peadirektoraadis, et anda abi nii ELi sees kui ka väljaspool seda.
The European Union put in place a civil protection mechanism in 2001 and a monitoring centre within DG Environment for interventions inside and outside the EU.
Barnier’ aruandes, mis avaldati 2006. aasta mais, tehakse ettepanek luua Euroopa kodanikukaitse üksus.
The Barnier report, published in May 2006, proposes the creation of a European civil protection force.
Enne riiklike osalejate kaasamist humanitaaroperatsioonide elluviimisse tuleb kaaluda koordineerimise, tõhususe ja hinna aspekti.
Coordination, effectiveness and cost are aspects which must be considered before state actors are brought in to implement humanitarian operations.
Eradoonorid aitavad üha rohkem kaasa abi rahastamisse ning tuleks kindlaks määrata, millist liiki vastastikkust täiendavust kõnealuste uute osalejate puhul rakendada.
Private donors are contributing more and more to the funding of aid and the types of arrangements for working with these new actors must be defined.
Lõpuks tuleb tingimata arutleda kaitsmise kohustuse küsimust ( sekkumisõigus/-kohustus ), isegi kui kaitsmise kohustuse puhul ei nähta otsest seost humanitaarabiga.
Lastly, there must be a reflection on the issue of the 'responsibility to protect' ( 'the right/duty to intervene' ), even if there is not considered to be a direct link between the responsibility to protect and humanitarian aid.
Samal ajal on humanitaarabi üks vahenditest, mis on rahvusvahelisel üldsusel, et aidata kaasa genotsiidi, sõjakuritegude, etnilise puhastuse ja inimsusevastaste kuritegude tõttu ohustatud elanike kaitsmisele vastavalt harta VI ja VIII peatükile.
However, humanitarian aid is one of the means at the disposal of the international community to contribute to the protection of populations at risk from genocide, war crimes, ethnic cleansing and crimes against humanity, in accordance with Chapter VI and VII of the Charter.
Rahvusvaheline raamistik
The international framework
Vastuseks uutele ees seisvatele väljakutsetele on rahvusvahelisel tasandil käivitatud mitmeid algatusi.
Several initiatives have been launched in response to the new challenges.
Kuna tegemist oli suurõnnetusteks valmisoleku ja nende mõjude leevendamisega, määrati 2005. aastal suurõnnetuste vähendamise alasel ülemaailmsel konverentsil vastu võetud Hyogo tegevusraamistikuga kindlaks rahvusvahelisel tasandil eesmärgid ja prioriteedid humanitaarabi osutajate ja saajate jaoks.
As regards disaster preparedness and disaster reduction, the Hyogo Framework for Action adopted at the World Conference on Disaster Reduction in 2005 set objectives and priorities at international level for donors and recipients of humanitarian aid.
Uute osalejate rolli toetamiseks on Oslo ning sõjaliste ja tsiviilkaitsevahendite direktiivide eesmärk tagada humanitaarmeetmete erapooletus ja neutraalsus juhul, kui humanitaaroperatsioonide toetamiseks kasutatakse sõjalisi ja tsiviilkaitsevahendeid.
In order to formalise the role of the new actors, the Oslo and MCDA ( Military and Civil Defence Assets ) guidelines are designed to ensure that the impartiality and neutrality of humanitarian activities are preserved when military or civil defence assets are used in support of humanitarian operations.
Oslo direktiivid käsitlevad loodusõnnetuste ajal teostatud humanitaaroperatsioone, samal ajal kui sõjaliste ja tsiviilkaitsevahendite direktiivid puudutavad keerukaid hädaolukordi; mõlemad kehtestavad peamise põhimõtte, mille alusel sõjalisi ja tsiviilkaitsevahendeid võib kasutada vaid viimase abinõuna.
The Oslo guidelines concern humanitarian activities in natural disasters, while the MCDA guidelines deal with complex emergencies; both work with the basic principle that military and civil defence resources should only be used as a 'last resort'.
2000. aasta juuni Freiburgi foorumiga
With the Fribourg Forum
Freiburgi foorumi ühisavaldus ja tegevuskava, Šveits, 15.–16. juuni 2000. tegi ÜRO reformiprogrammi ettepaneku humanitaarabi tõhususe ja kvaliteedi parandamiseks.
Communiqué and Framework for Action of the Fribourg Forum, Switzerland, 15-16 June 2000. of June 2000, the United Nations embarked on a reform programme to improve the effectiveness and quality of humanitarian aid.
Edasijõudnud uuenduste hulgas on näiteks klastrite (temaatiliste rühmade) moodustamine, humanitaarabi koordineerimise süsteemi tugevdamine ja Hädaolukorras Reageerimise Keskfondi loomine, et tagada vahendite kiire kättesaadavaks tegemine hädaabioperatsioonide ajal.
Innovations proposed include the formation of 'clusters', enhancing the humanitarian coordination system and setting up a Central Emergency Response Fund (CERF) to ensure that funds can be made available rapidly for urgent relief operations.
Pärast Humanitarian Response Review 2005 (2005. aasta humanitaarreageerimise ülevaate) avaldamist, mis toimus ÜRO endise humanitaarmeetmete koordinaatori J. Egelandi palvel, sai reform uue tõuke.
The reform gained new impetus through the publication of the Humanitarian Response Review 2005 , an evaluation made at the request of Jan Egeland, former UN humanitarian coordinator.
Euroopa Liidu väljakutsed
The challenges facing the European Union
Euroopa Liidul on kolm väljakutset, millele Euroopa konsensus humanitaarabi kohta peab andma vastused.
The European Union faces three challenges which the European Consensus on Humanitarian Aid must help it to deal with.
Esiteks peab Euroopa Liit kindlaks määrama, milline on tema uus humanitaarmeetmete ulatus (millal see algab ja millal lõpeb), kinnitama oma kohustust pidada oma humanitaarmeetmetes kinni peamistest põhimõtetest (inimlikkus, neutraalsus, erapooletus ja sõltumatus), kohandama oma süsteeme ja seadmeid, et võtta arvesse relvakonfliktide muutlikku iseloomu, loodusõnnetuste sagenemist ja uute osalejate ilmumist.
Firstly, the EU must define the new boundaries for EU humanitarian action (when should it start and when should it end?), reaffirm its commitment to respect, and ensure that others respect, the basic principles of its humanitarian action (humanity, neutrality, impartiality and independence) and adapt its own systems and arrangements to take account of the changing nature of armed conflicts, the increasing frequency of natural disasters and the appearance of new actors.
Teiseks peab Euroopa Liit kindlaks määrama oma seisukoha uute rahvusvaheliste algatuste ja ÜROs algatatud reformiprotsessi suhtes.
Secondly, the European Union must define its position with regard to the new international initiatives and the reform process initiated by the United Nations.
Kolmandaks peab Euroopa Liit täpsustama, mil viisil võib kõige paremini kombineerida ja koordineerida ühenduse ja liikmesriikide erinevaid vahendeid, et parandada nende mõju ja tõhusust.
Thirdly, the European Union must work out how the different resources of the Community and the Member States can best be combined and coordinated so as to optimise their efficiency and effectiveness.
Lisaks peab Euroopa Liit tugevdama oma poliitilist rolli humanitaarabi rahvusvahelisel tasandil, et see vastaks tema kõige olulisema rahvusvahelise doonori staatusele.
Beyond that, it must strengthen its political role on the international humanitarian scene so as to match its status as the world's leading international donor.
Euroopa Liidu potentsiaali ei kasutata täiel määral ära.
The potential of the European Union is not fully exploited.
DG ECHO hiljutise hinnangu kohaselt on ECHO rahvusvahelisel tasandil esimese kategooria humanitaardoonor
According to a recent evaluation of DG ECHO, ECHO is a leading humanitarian donor at international level
ECHO peadirektoraadi hinnang 2000–2005 , 23. juuni 2006
Evaluation of DG ECHO 2000 – 2005, 23 June 2006
Siiski tuuakse hinnangu ja OECD aruandes välja teatud suuremad struktuurilised puudused ja paradoksid.
However, this evaluation report and that by the OECD highlight some major structural weaknesses and some paradoxes.
Seega ei ole Euroopa Liidul nõukogus sobivat raamistikku, et pidada humanitaarpoliitika üle arutelu, ning kas sarnaselt arengukoostöö töörühmale ei tuleks luua spetsiaalselt kõnealusteks küsimusteks mõeldud humanitaarkoostöö töörühm?
For example, the European Union does not have an appropriate framework within the Council to debate humanitarian policy; should a COHUMA specially dedicated to this area not be created, on the model of CODEV?
Komisjon ei rakendanud humanitaarabi määrusega pakutavaid võimalusi, millega talle anti liikmesriikidevahelise koordinaatori roll.
The Commission has not taken up the possibilities given to it by the Regulation on humanitarian aid which assigned to it a coordinating role amongst the Member States.
Koordineerimine humanitaarkriisidesse sekkuvate erinevate peadirektoraatide (eelkõige keskkonna ja DG ECHO) vahel on ebapiisav, isegi kui on tehtud jõupingutusi.
Coordination between the different DGs active in humanitarian crises (in particular, DG Environment and DG ECHO) is unsatisfactory, even though efforts have been made.
Lõpuks peab pöörama suurt tähelepanu seosele hädaabi, taastamise ja arengukoostöö vahel.
Lastly, more attention must be devoted to the link between relief, rehabilitation and development.
Edasine areng
The path to follow
Parlament väljendab heameelt komisjoni teatises pealkirjaga „Euroopa konsensuse saavutamise poole humanitaarabi valdkonnas” algatatud protsessi üle.
Parliament welcomes the process initiated by the Commission in its communication entitled 'Towards a European Consensus on Humanitarian Aid'.
Peale selle võttis parlament kohustuse osaleda konstruktiivselt ja aktiivselt läbirääkimistel.
It has committed itself to participate constructively and actively in the discussions.
Konsensusest saab esimene ühine dokument humanitaarpoliitika kohta alates humanitaarabi määruse vastuvõtmisest 1996. aastal.
The Consensus will be the first joint document on humanitarian aid policy since the adoption of the regulation on humanitarian aid in 1996.
On viimane aeg uuendada olemasolevad alused ja leppida kokku ühises sammus, et
It is high time to renew the existing bases and to reach agreement on a joint approach in order to
o Taas kinnitada Euroopa Liidu ustavust humanitaarpõhimõtete ja rahvusvahelise humanitaarõiguse suhtes;
o reaffirm the attachment of the European Union to humanitarian principles and to international humanitarian law;
o arendada tugevat Euroopa poliitikat rahvusvahelistes organisatsioonides vastavalt kasutatavatele eelarvevahenditele;
o develop a strong European policy in international bodies to match the budgetary resources deployed;
o minna üle Euroopa humanitaarabi uude etappi tugevdatud koostööga kõnealuses valdkonnas tegutsevate partnerite vahel;
o make a marked advance in the quality of European humanitarian aid, with enhanced cooperation with Europe's partners on the ground;
o taas kinnitada Euroopa arengukonsensuses sisalduvat kohustust ühendada humanitaarabi ja arenguabi.
o reaffirm its commitment to link humanitarian aid and development assistance, a commitment previously set out in the EU Development Consensus.
Lõplik tekst peab olema piisavalt konkreetne ja täpne kõnealuste eesmärkide saavutamiseks.
The final text must be concrete and precise enough to attain these objectives.
Lisaks nägemusele, põhimõtetele ja väärtustele peab see sisaldama ka juhendit koordineerimise parandamiseks ja abi tõhusaks osutamiseks, kusjuures arvesse võetakse praegusi väljakutseid.
It must incorporate not just a vision, principles and values, but also a roadmap to improve coordination and allow effective delivery of aid in the face of the current challenges.
Euroopa Liidu ja humanitaarabi kohta
on the European Union and humanitarian aid
5. rõhutab, et humanitaarabi eesmärk peab olema abi saavate maade või piirkondade endi arengupotentsiaali vallandamine ja enesega toimetulek ning mitte nende abist või täiendavast välisabist liiga sõltuvaks muutmine;
Stresses that humanitarian aid must take account of self-development and self-sufficiency and must not be geared towards making the countries or regions to which the aid is given too dependent on further aid or external assistance;
7. on arvamusel, et humanitaarabi valdkonnas tuleb võimalust mööda prioriteetseks pidada kõige nõrgemaid ja haavatavamaid rahvastikurühmi, eelkõige naisi ja lapsi; leiab seetõttu, et humanitaarabis tuleb rohkem tähelepanu pöörata arengule, haridusele ja koolitusele, nii et haavatavad rahvastikurühmad mõistaksid kiiresti oma olukorda ning et pakutav abi aitaks kindlamini parandada olukorda kohapeal;
Considers that priority for humanitarian aid should as far as possible be given to the weaker and most vulnerable groups, particularly women and children; takes the view, therefore, that humanitarian aid should pay more attention to development, education and training, so that vulnerable groups can become more rapidly aware of their situation and the aid supplied can contribute more effectively to remedying the local situation;
10. juhib tähelepanu vajadusele valvata koostöö tegijate ja kõigi humanitaarabi osutajate julgeoleku järele ning tagada, et kodanikukaitsevahendite ja sõjaliste jõudude kasutamine ei pärsiks mingil juhul humanitaarorganisatsioonide tegevust, vaid täiendaks ja toetaks nende tööd;
Points to the need to ensure the safety of aid workers and humanitarian workers as a whole, and to make sure that under no circumstances does the use of civil-defence resources and military capabilities hamper the work of humanitarian organisations, but rather complements and supports that work;
12. peab vajalikuks erilise tähelepanu pööramist haavatavate rahvastikurühmade (naised, lapsed ja eakad) olukorrale ning leiab ühtlasi, et selline lähenemisviis tuleb võtta humanitaarabi määratlusse;
Considers it important that special attention be paid to the position of vulnerable groups (women, children and elderly people); also takes the view that this should be included in the definition of humanitarian aid;
Josep Borrell Fontelles
Mr Josep Borrell Fontelles
Teema: Arengukomisjoni raport Euroopa konsensuse kohta humanitaarabi valdkonnas
Subject: DEVE report on a European Consensus on Humanitarian Aid
(Raportöör: hr Cornillet)
(Rapporteur: Mr Cornillet)
Lugupeetud esimees
Dear Chairman,
Eelarvekomisjoni nimel esitaksin mõned tähelepanekud ülalnimetatud raporti eelarveaspektide kohta.
On behalf of the Budgets Committee, please allow me to make a few remarks concerning the budgetary aspects of the above-mentioned report.
Kõigepealt tuleks mainida, et eelarvekomisjon on samuti kindlalt veendunud vajaduses kombineerida EÜ ja liikmesriikide vahendeid parimal võimalikul moel humanitaarkatastroofides kannatanute hüvanguks.
Firstly, the Budgets Committee strongly shares the view that there is a need to combine the assets of the EC and the Member States in the best possible way for the benefit of the victims of humanitarian disasters.
Kõnealuse protsessi jälgimine on oluline ka selleks, et hinnata edusamme, mis puudutavad ÜRO eesmärkidest tulenevaid ELi kohustusi ning arengumeetmete ja humanitaarabi üldist rahastamistaset.
Monitoring this process will also be important to assess progress concerning the EU's commitments with regard to UN goals and global financing levels of development actions and humanitarian aid.
Sellega seoses juhiksin tähelepanu asjaolule, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta ning sellele lisatud finantsraamistikus aastateks 2007–2013 on ette nähtud hädaabireserv ELi eelarve koostamise ajal ettenägematute sündmuste puhuks.
In this regard, could I point out that the Inter-institutional agreement on budgetary discipline and sound financial management of 17 May 2006, and the financial framework 2007-2013 annexed to it, provides for an Emergency Aid Reserve to cater for events that could not be foreseen when the EU budget was established.
See reserv (mille suuruseks on määratud 221 miljonit eurot 2004. aasta hindades) on eelarvesse kantud määratlemata otstarbega assigneeringuna ning seda võib kasutada ka kulude kokkulepitud ülemmäära ületades parlamendi ja nõukogu ühise kokkuleppe alusel (pärast komisjoni ettepanekute saamist).
This reserve (fixed at EUR 221 million in 2004 prices) is entered in the budget as a 'provision' and can be mobilised over and above the agreed expenditure ceilings by common accord between Parliament and Council (following proposals from the Commission).
Eelarvekomisjoni arvates on see väga hea lahendus, mida toetati ka 2007.–2013. aasta finantsraamistiku läbirääkimistel, sest see vähendas oluliselt survet eelarvele olukorras, kus muidu võinuks tekkida vajadus vähendada EÜ eelarves muule välistegevusele ettenähtud vahendeid.
The Budgets Committee considers this an excellent arrangement, consolidated during the negotiations for the financial framework 2007-2013, since it significantly alleviated budgetary pressures that could otherwise, potentially, have lead to reductions for other external actions in the EC budget.
Pole kindel, et liikmesriikide eelarvetes oleks seda kompenseeritud.
It is not certain that such a development could have been compensated for in national budgets.
Väga positiivne on ka see, et reservi kasutamise taotluste läbivaatamise keskmine aeg on viimase finantsperioodi (2000–2006) jooksul oluliselt lühenenud.
It is also very positive that the average time for dealing with requests to mobilise the Reserve has been greatly reduced over the last financial period (2000-2006).
Juhiksin tähelepanu sellele, et ajavahemikul 2000–2006 eraldati lisaks tavapärastele eelarveassigneeringutele kõnealuse reservi kaudu rangelt humanitaareesmärkidel 1514 miljoni euro suurune summa.
Let me point out that, in the period 2000-2006, an amount of EUR 1 514 million was mobilised through this Reserve for strictly humanitarian purposes in addition to the regular budget appropriations.
Täiendavalt eraldati 408 miljonit eurot meetmete jaoks, mis jäävad humanitaarabi ja arenguabi vahelisse nn halli alasse, nagu see oli Palestiina ja Balkani riikide puhul.
A further EUR 408 million was also mobilised for actions in the 'grey area' between humanitarian aid and development, for example in Palestine and the Balkans.
Sellegipoolest jäi kasutamata 615 miljoni euro suurune potentsiaalne summa, mida seetõttu ei saa ilmselt kunagi Euroopa seisukohalt arengu- või humanitaarabi vajavate piirkondade heaks rakendada.
Nevertheless, a potential amount of EUR 615 million was never mobilised and, thus, probably never came to benefit the areas of development and/or humanitarian aid as seen from a European perspective.
See tuleneb asjaolust, et need summad, mis esialgu olid riikide eelarvetes vastavaks otstarbeks ette nähtud, võisid kasutamata jäämise korral kanduda tagasi nn üldeelarvetesse, mistõttu ei saa neid enam konkreetselt humanitaarabi ja ametliku arenguabi eesmärgil kasutada.
This is so because those amounts, originally earmarked for that purpose in the national budgets, may have flowed back into the 'general budgets' when not mobilised and may therefore have been lost for the specific purpose of humanitarian aid and official development aid.
Seetõttu toetab eelarvekomisjon humanitaarabi eelarve koostamisel realistlikku lähenemisviisi, mis peab muidugi alati tagama, et Euroopa Komisjon saab tegutseda kiiresti, kuid samas võimaldama ka hädaabireservi tõhusat kasutamist.
The Budgets Committee therefore supports a realistic approach to the budgeting of humanitarian aid which must, of course, always ensure that the Commission can act swiftly but, also, one that makes good use of the Emergency Aid Reserve.
Nii ELi siseselt kui ka koostöös teiste rahvusvaheliste rahastajatega tuleb esmatähtsaks pidada tõhusat kooskõlastamist ja vastastikust täiendavust, et tagada meie abipüüdluste võimalikult suur mõju ning selleks eesmärgiks eraldatud vahendite parim võimalik kasutamine.
The issue of effective coordination and complementarity, both within the EU and with the other international donors with which we cooperate, should be at the forefront of our concerns in order to maximise the impact of our aid efforts and to ensure the best possible use of the resources set aside for this purpose.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordikaitse taotluse esitamise õigusega
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 2100/94 as regards the entitlement to file an application for a Community plant variety right