natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„Tervisekontroll” võiks ja oleks raportööri arvates pidanud enam keskenduma 2013. aasta järgse põllumajanduspoliitika mudeli väljatöötamist käsitlevale arutelule.
The ‘Health Check’ could (and, in the rapporteur’s view, should) have dwelt more on the debate concerning the drawing up of an agricultural-policy model for the post-2013 period.
Raportöör avaldab kahetsust, et see võimalus lasti käest.
The waste of such an opportunity is to be regretted.
Asjaolu, et komisjon tahtis „tervisekontrolli” suruda piiridesse, millest jäävad välja eelkõige sellised teemad nagu abi õiguspärasus ja tootmisest lahti seotud toetuste puhul võimalikult ühtsema mudeli parameetrite kindlaks määramine, liikmesriikidele juhtimisel vajalik paindlikkusaste, toetuste ümbersuunamine versus kaasfinantseerimine, „üheainsa samba” võimalus, samuti turgude reguleerimise roll uues ÜPP-s, raskendab arutelu ja otsuseid 2013. aasta reformi teemal, mille arutelu peab kindlasti algama 2010. või 2011. aasta paiku.
The boundary which the commission wished to place around the debate on the ‘health check’ (leaving out in particular topics such as the legitimacy of aid and the setting of parameters for as common a model as possible of decoupled payments, the degree of management flexibility which should be granted to the Member States, modulation vs co-financing, the possibility of a ‘single pillar’ and the role of market regulation within the new CAP) will complicate the debate and the decisions concerning the 2013 reform, discussions on which will have to begin in 2010/2011.
Seda enam, et samale ajale langevad juba 2009. aasta arutelud ühenduse eelarve, sealhulgas omavahendite läbivaatamise, mis otsustati 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe raames, Kyoto protokolli läbivaatamise teemal, finantsperspektiivide arutelu aastateks pärast 2013. aastat ja tõenäoline kokkulepe WTOs.
This is particularly true in view of the fact that the debate on the re-evaluation of the Community budget (including own resources) which was agreed under the 17 May 2006 Interinstitutional Agreement, the revision of the Kyoto Protocol, the discussion of the Financial Perspective for the post-2013 period and a probable agreement within the WTO will all coincide within the same timeframe beginning in 2009.
RAPORTÖÖRI ETTEPANEKUD
THE RAPPORTEUR’S PROPOSALS
Euroopa Parlament (EP)on pööranud erilist tähelepanu põllumajanduse ja maaelu arengu probleemidele, mis on väljendunud loendamatutes ellu viidud algatustes ja paljude ettepanekute väljatöötamises, millest enamik on vastu võetud väga hiljuti ja mille põhiaspektidega peab raportöör arvestama.
The European Parliament has over time devoted particular attention to matters relating to agriculture and rural development, the outcome being countless initiatives and a multitude of proposals (many of which have very recently been adopted) which the rapporteur has the ethical duty to honour in essence.
Kõige hiljutisematest EP seisukohavõttudest nn „tervisekontrolliga” otseselt seotud küsimustes võib välja tuua Goepeli raportid samal teemal
Prominent amongst the most recent expressions of the European Parliament’s views concerning matters directly related to the ‘health check’ are the Goepel report on the same topic
P6_TA(2008) 093 , Jeggle’i raporti piima kohta
P6_TA(2008) 093 , the Jeggle report on milk
P6_TA (2008) 092 , Veraldi raporti noorte põllumajandustootjate kohta
P6_TA(2008) 092 , the Veraldi report on young farmers
P6_TA(2008) 258 , Aylwardi raporti lamba- ja kitsekasvatussektori kohta
P6_TA(2008) 258 , the Aylward report on the sheep and goat sector
P6_TA(2008) 310 ja Berlato raporti ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi kohta
P6_TA(2008) 310 and the Berlato report on the Community Tobacco Fund
Selles suhtes teeb raportöör Euroopa Parlamendile ettepaneku võtta vastu järgmised põhilised muudatused komisjoni ettepanekutes.
In this connection the rapporteur is proposing that the European Parliament should adopt the following main amendments to the Commission proposals relating to:
Raportöör väljendab heameelt lihtsustamispüüdluste üle selles valdkonnas.
The rapporteur welcomes the efforts at simplification which have been made in this area.
Töö ja tööhõive tegurite piisavaks väärtustamiseks peab raportöör asjakohaseks lisada juba kindlaks määratud kohustuslikele majandamisnõuetele tööohutus.
For the purpose of giving adequate prominence to the Work and Employment factors the rapporteur considers that Safety at Work should be added to the legal management requirements which have already been laid down.
Toetuste ümbersuunamine on õigustatav teise samba rahastamisvahendina.
Modulation is justifiable as a second-pillar financing instrument.
Järkjärguline ümbersuunamine on samuti täielikult õigustatud, sest on õiglane, et toetusesaajad, kes saavad kõige rohkem, panustavad sellesse eesmärki kõige enam.
Progressive modulation is also fully justified on the grounds that it is right that the beneficiaries who receive most should contribute most to that objective.
Samadel põhjustel on õigustatud, et säilitatakse ühikuväärtus 5 000 eurot, vabastades selle meetme kohaldamisest suure arvu väikesi toetusesaajaid (üle 80 % toetusesaajatest kokku).
For the same reasons it is justified that EUR 5000 should be retained and that a large number of small beneficiaries (over 80% of the total number thereof) should be exempted from application of this measure.
Kuigi raportöör isiklikult pooldab toetuste ümbersuunamist suurema protsendimääraga, peab ta vajalikuks austada Euroopa Parlamendi otsust, mis võeti vastu 2008. aasta märtsis Goepeli raporti kohta (5 % toetuste ümbersuunamine kohustuslik kõikidele toetusesaajatele alates 5000 eurost + 1 % nende puhul, kelle toetus jääb vahemikku 10 000 eurot – 99 999 eurot, + 2 % skaalal 100 000 eurot – 199 999 eurot, + 3 % skaalal 200 000 eurot – 299 999 eurot ja + 4 % suuruseskaalal üle 300 000 euro).
Despite the fact that the rapporteur is personally in favour of a higher modulation percentage, he considers that he should abide by the decision approved by Parliament in March 2008 in connection with the Goepel report (5% of compulsory modulation for all beneficiaries above EUR 5000 + 1% for those between EUR 10 000 and EUR 99 999, + 2% for the EUR 100 000-199 999 bracket, + 3% for the EUR 200 000-299 999 bracket and + 4% for amounts in excess of EUR 300 000).
Teiselt poolt ei peeta asjakohaseks teha ettepanekut kohaldada seda meedet uutele liikmesriikidele, arvestades, et nendel kehtib kuni aastani 2013 esimese samba toetuste järkjärguline kasutusele võtmine.
Furthermore, he does not consider that application of this measure to the new Member States should be proposed, on the grounds that until 2013 they will be in a phasing-in period as regards first-pillar payments.
Mis puutub ümberjaotamisse (reegel 80‑20), siis ei loeta õigustatuks kohaldada uue toetuste järkjärgulise ümbersuunamisega tekitatud summade suhtes erinevat reeglit sellest, mida praegu juba kohaldatakse toetuste kohustusliku ümbersuunamise suhtes.
As regards redistribution (Rule 80-20), it is not considered justifiable that the amounts governed by the new progressive modulation should be subject to a different rule from the one which is already applied to compulsory modulation.
Ülemmäärade kehtestamine või ülemmäär
(c) Maximum ceiling
Toetuste ümbersuunamise jaoks välja pakutud madalast protsendimäärast tulenevalt teise sambasse üle kantavate rahaliste vahendite vähenemise kompenseerimiseks ning õigluse ja õiguse kaalutlustel peetakse asjakohaseks kehtestada otsetoetuste andmise ülemmäär summas 500 000 eurot.
In order to compensate for the reduction in the transfer of financial resources to the second pillar (which stems from the low rates of modulation proposed) and for reasons of fairness and justice, it is considered that a ceiling for the allocation of direct aid should be set at EUR 500 000.
Arvestades taotletavat põllumajanduse ja maaelu tööhõive väärtustamist ja paljude põllumajandusettevõtete, eriti ühistute tähtsat rolli selles, tehakse ettepanek, et kõikidele nendele suurtele toetusesaajatele kohaldatav ülemmäär on 500 000 eurot, pluss igal aastal vastavate palkade peale kuluv üldsumma.
In view of the boost which is to be given to agricultural and rural employment and the important role which many agricultural businesses play in this area (in particular cooperatives), it is proposed that the maximum ceiling to be applied to each of these major beneficiaries should be EUR 500 000, increased by the total amount spent each year on wages.
Arvestades, et need suured toetusesaajad jagunevad liikmesriigiti väga ebavõrdselt, tehakse ettepanek, et sellest meetmest tulenevad summad lähevad tagasi vastavale liikmesriigile.
In view of the fact that these major beneficiaries are very unevenly distributed amongst the Member States, it is proposed that the amounts stemming from this measure should be paid to the Member State concerned.
Komisjon teeb ettepaneku kehtestada alammääraks 250 eurot aastas või 1 hektari kohta, alates millest väiketootjad ei saa otsetoetusi, tuues põhjuseks toetuste menetlemise suured kulud ja juurdekuuluva asjaajamise.
The Commission is proposing to establish a minimum limit of EUR 250 per year or of one hectare, under which small farmers will be prevented from receiving direct support on account of the high cost and the bureaucracy associated with the processing of support.
Tuletatakse meelde, et põllumajandustootjad, kes saavad kuni 250 eurot, moodustavad kokku ligi 31 % tervikust, kellele kulub ainult 0,84 % toetustest.
It should be borne in mind that farmers who receive up to EUR 250 represent nearly 31% of the total but receive a mere 0.84% of payments.
Seetõttu soovitab raportöör see komisjoni ettepanek tagasi lükata.
On these grounds the rapporteur is recommending rejection of the Commission proposal.
Lisatoetused (artikkel 68)
(e) Additional payments (Article 68)
Selle poliitikavahendi potentsiaali paremaks kasutamiseks teeb raportöör ettepaneku:
With a view to making better use of the potential offered by this policy instrument, the rapporteur is proposing;
– jätta riskijuhtimis- ja kriisiohjesüsteemi rahastamine artikli 68 kohaldamisalast välja, vabastades nii suuremad finantsvahendid ülejäänud kavandatud meetmete jaoks;
- to withdraw funding for the Article 68 system for risk- and crisis-management, thereby releasing more funding for the other measures envisaged;
– lisada uus artikkel 68 a, millega võimaldatakse liikmesriikidel kasutada täiendavalt kuni 5 % oma riiklikest ülemmääradest saagikindlustuse ja investeerimisfondide rahastamiseks, et tagada riski- ja kriisisüsteemi asjakohane rahastamine; turujuhtimise ja -korraldusalastes küsimustes näib asjakohane rakendada neid vahendeid ühtses ühises turukorralduses ja mitte põllumajandustootjatele mõeldud otsetoetuskavasid käsitlevate õigusnormide raames;
- to create a new Article 68a allowing the Member States to use up to 5% of their national ceilings in order to finance crop insurance and mutual funds, so as to ensure that the risk and crisis system is adequately funded; since these are matters relating to the management and organisation of markets, these instruments should be brought into use within the single COM and not in the framework of the rules relating to schemes providing direct support for farmers;
– anda liikmesriikidele, kes soovivad, võimalus kanda artiklite 68 ja 68a alusel kasutamata summad üle teise sambasse, mida nad võivad sel juhul kasutada ilma kaasrahastamiseta oma maaelu arengukavade tugevdamiseks, kompenseerides nii teise sambasse ülekantavate summade vähenemist komisjoni ettepanekule alternatiivina välja pakutud toetuste ümbersuunamise protsendimäära vähendamise tagajärjel;
- to allow the possibility (for Member States which so desire) to transfer unused amounts relating to Articles 68 and 68a to the second pillar, in which case the Member States would be able to use those amounts (without resorting to co-financing) in order to strengthen their rural-development programmes, thereby compensating for the reduction in transfers to the second pillar which stems from the reduction in the modulation rate proposed as an alternative to the Commission proposal;
Toodanguga sidumata toetus
(f) Decoupled aid
Raportöör nõustub komisjoni ettepanekuga viia põllumajandustootjatele abi andmiseks järk-järgult sisse territoriaalsel alusel põhinevad kriteeriumid.
The rapporteur welcomes the Commission proposal concerning the progressive introduction of land-based criteria for the allocation of aid to farmers.
Samas on ta teadlik, et kuna kaotati võimalus seda teemat põhjalikumalt arutada, on liikmesriikidele paindlikkuse jätmine võimalik lahendus, aga selle tulemuseks võib lõpuks olla 27 eri mudelit.
However, he is also aware that, since the opportunity for a more detailed debate on the topic has been wasted, the flexibility granted to the Member States is a possible solution but one which will ultimately result in 27 different models.
Turgude praegust olukorda arvestades, eriti nende tagajärgi karjakasvatustoodangule, peab vajalikuks:
Given the current state of the markets and in particular the implications thereof as regards farm production, the following action should be taken:
– vasikate tapmise puhul säilitada toodanguga seotud toetus;
- in the case of the slaughter of calves, coupled aid should be maintained
– lamba- ja kitsekasvatussektoris lubada säilitada toodanguga seotud toetus kuni 100 %;
- in the case of the sheep and goat sector, retaining up to 100% coupled aid should be permitted;
– loomakasvatussektoriga tihedamalt seotud põllukultuuride puhul ja loomasööda suurema pakkumise stimuleerimiseks suure nõudluse ja kõrgete hindade tingimustes säilitada toodanguga seotud toetus kuivsöödale ja valgurikastele taimedele;
- for crops more closely related to animal production and in order to encourage a greater supply of animal feed against a background of high demand and high prices, coupled aid for dry forage and protein crops should be maintained;
– väikeste ühiste turukorralduste puhul säilitada praegune kord kuni aastateni 2012–2013;
- for small COMs the current scheme should remain in force until 2012/2013;
– tubaka puhul, arvestades Euroopa Parlamendi häälteenamusega vastu võetud otsust, säilitada praegune kord kuni aastateni 2012–2013.
- in the case of tobacco and in accordance with the European Parliament’s majority decision, the current scheme should remain in force until 2012/2013.
Riskijuhtimine ja kriisiohjamine
(a) Risk- and crisis-management
Komisjoni välja pakutud riski- ja kriisisüsteem põhineb saagikindlustusel ja investeerimisfondidel ning on oluline ennetusvahend riskide suhtes üksikisikute tasandil, ei ole aga siiski piisav suureulatuslike süstemaatiliste riskide vastu, nagu mõned, mis meil esinesid hiljuti, näiteks BSE.
The risk and crisis scheme proposed by the Commission on the basis of crop insurance and mutual funds is important on account of its preventive nature in response to individual risks but it is insufficient as a response to major systemic crises such as some which have occurred in the recent past (BSE, for example).
Sellest suhtes tehakse ettepanek säilitada artikkel 44.
Consequently it is proposed that Article 44 should remain.
Tehakse samuti ettepanek tõsta ühenduse osalust 70 % tasemeni (+ 30 % võrreldes sellega, mis on välja pakutud vanade liikmesriikide jaoks) uute liikmesriikide jaoks, kuna nad on üleminekujärgus ja neil on probleeme riskijuhtimis- ja kriisiohjesüsteemi kaasrahastamisega.
It is also proposed that the Community share should be increased to 70% (+ 30% more than what is proposed for the old Member States) in the case of the new Member States once they enter a transitional stage and have problems with the co-financing of the risk- and crisis-management scheme.
Teiselt poolt peetakse asjakohaseks omistada tootjaorganisatsioonidele ja/või tootmisharudevahelistele organisatsioonidele aktiivsem roll riski- ja kriisiennetuses, arvestades nende potentsiaali turgude parema tundmise edendamises.
Furthermore, it is considered that a more active role should be conferred on farmers’ organisations and/or interbranch organisations as regards the prevention of risks and crises, in view of the fact that such organisations have the potential to promote a better knowledge of the markets.
– Pehme nisu
- Soft wheat
Tehakse ettepanek säilitada sekkumismehhanism, vähendades siiski ajakava turustusaasta viimase kolme kuu jaoks, et järgida selle „turvavõrgu” funktsiooni ja vältida spekulatsiooni.
It is proposed that the intervention mechanism should continue to operate, although the timetable for the last three months of the marketing year should be shortened so that it can perform its role as a safety net and prevent speculation.
Teiselt poolt keeldutakse komisjoni välja pakutud pakkumissüsteemist, sest arvatakse, et see põhjustaks hinnalangusspiraali.
On the other hand the award mechanism proposed by the Commission is rejected on the grounds that it would cause prices to enter a downward spiral.
Ettevaatuspõhimõtte kohaselt tehakse ettepanek säilitada sekkumismehhanism nullkogustes.
Pursuant to the precautionary principle it is proposed that the zero-quantity intervention mechanism should continue to operate.
Tehakse ettepanek säilitada realiseerimistoetused ainult mittetulundusorganisatsioonidele.
It is proposed that aid for the relief of surpluses should be retained, although exclusively for non-profit-making organisations.
Teravilja eksporditoetused
(d) Export refunds for cereals
Euroopa Komisjon nõustus tegema kompromissi selles, et see mehhanism kaotatakse Doha läbirääkimiste vooru lõpetamisel WTO raames.
The Commission has given an undertaking that this mechanism will be abolished when the WTO Doha Round is concluded.
Piimasektori reform on üks „tervisekontrolli” kõige delikaatsemaid aspekte ja see, mis tekitab kõige suuremaid lahknevusi, arvestades tootmistingimuste põhimõttelisi erinevusi kogu liidu territooriumil.
Reform of the dairy sector is one of the most sensitive aspects of the ‘health check’ and the one which give rise to the widest variety of opinions, in view of the huge differences in production conditions throughout the EU.
Rahuldava kompromissi otsingul, ja arvestades piimaturule viimasel ajal iseloomulikku hindade ebastabiilsust, tehakse ettepanek käsitleda seda pisut ettevaatlikumalt kui komisjoni ettepanekus, nimelt järgmise osas:
In the search for a satisfactory compromise and in view of the price fluctuations which have characterised the dairy market in the recent past, it is proposed that a rather more cautious approach should be adopted than the one contained in the Commission proposal, on the following terms:
– piimakvootide tõstmine 1 % võrra turustusaastateks 2009/10 ja 2010/11;
- 15% increase in dairy quotas for the 2009/10 and 2010/11 marketing years;
– otsuste ettekavandamine aastaks 2010 sektori tuleviku kohta, võttes arvesse kolme eelneva turustusaasta asjakohast hinnangut;
- Decisions concerning the future of the sector to be brought forward to 2010, taking into account an adequate assessment of the period corresponding to the three previous marketing years;
III NÕUKOGU MÄÄRUS, MILLEGA MUUDETAKSE MÄÄRUST (EÜ) nr 1698/2005 MAAELU ARENGU EUROOPA PÕLLUMAJANDUSFONDIST (EAFRD) ANTAVATE MAAELU ARENGU TOETUSTE KOHTA JA NÕUKOGU OTSUST, MILLEGA MUUDETAKSE OTSUST Nr 2006/144/EÜ ÜHENDUSE MAAELU ARENGU STRATEEGIASUUNISTE KOHTA (programmiperiood 2007–2013)
COUNCIL REGULATION AMENDING REGULATION (EC) NO 1698/2005 ON SUPPORT FOR RURAL DEVELOPMENT BY THE EUROPEAN AGRICULTURAL FUND FOR RURAL DEVELOPMENT (EAFRD) AND COUNCIL DECISION AMENDING DECISION 2006/144/EC ON THE COMMUNITY STRATEGIC GUIDELINES FOR RURAL DEVELOPMENT (PROGRAMMING (period 2007 to 2013)
Raportöör jagab komisjoni seisukohta selles osas, et on vaja võtta uued väljakutsed maaelu arengukavadesse, nimelt kliimamuutuste, taastuvenergia, veemajandamise ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse osas, aga ta leiab, et liikmesriikidele tuleb võimaldada suuremat paindlikkust.
- The rapporteur agrees with the Commission’s analysis as regards the need for new challenges to be included in rural-development programmes with particular reference to climate change, renewable energy sources, water management and the protection of biodiversity, although he considers that the Member States should be allowed greater flexibility.
Kui ühelt poolt otsustab komisjon nende väljakutsetega arvestamiseks paindliku käsitluse kasuks, kehtestades mitteammendava loetelu võimalikest meetmetest, mida liikmesriigid peavad kohaldama, siis teiselt poolt kehtestab ta, et neid tuleb täis ulatuses rahastada täiendavatest vahenditest, mis saadakse uuest toetuste ümbersuunamisest.
Although on the one hand the Commission – in order to take such challenges into account – opts for a flexible approach when drawing up a non-exhaustive list of possible measures to be applied by the Member States, it stipulates on the other hand that such measures must be fully financed from the additional funds stemming from the new modulation.
Raportöör soovitab piirata selle kohustuse 50 % tasemele täiendavatest vahenditest, mis võimaldaks liikmesriikidele suuremat paindlikkust teise sambasse üle kantud rahaliste vahendite kasutamisel, mis tulenevad uuest toetuste ümbersuunamisest, ülemmäärade kehtestamisest ja uuest nn ülekandemehhanismist („passerelle”), mis toodi sisse artikliga 68 nii „uute väljakutsetega” seoses kui ka nende maaelu arengukavade tugevdamiseks rakendatavate meetmete jaoks.
The rapporteur suggests that this obligation should be restricted to 50% of the additional funds, which will allow the Member States greater flexibility as regards the use of the financial resources transferred to the second pillar and stemming from the new modulation, the ceiling and the new passerelle mechanism incorporated into Article 68, both for actions to be implemented in the context of the ‘new challenges’ and for the purpose of strengthening the Member States’ rural-development programmes.
Veel tehakse ettepanek täiendavate meetmete kohta:
Also proposed are additional measures relating to:
– päikese-, tuule- ja maasoojusenergia kasutamine;
- the use of solar, wind and geothermic energy,
– jäätmehoolduse parandamises ja materjalide taaskasutamine
- improved management of waste and the recycling of materials,
– üleujutusriskide juhtimine.
- flood-risk management.
Tehakse ettepanek laiendada selle vahendi kohaldamisala, muutes abikõlblikeks uuendustegevuse ja teadmiste ülekandmise edendamiseks võetud konkreetsete meetmetega seonduvad kulud, mitte ainult põllumajanduse ja maaelu arengu panusena Lissaboni strateegiasse, vaid ka selleks, et uute väljakutsetega paremini toime tulla, eriti seoses uute energiaallikate ja kliimamuutusevastase võitluse, bioloogilise mitmekesisuse ja veevarude majandamise küsimustega.
- It is proposed that the scope for this instrument should be enlarged in order to extend eligibility to expenditure relating to specific measures intended to promote innovation and knowledge-transfer, not only as a contribution to agriculture and rural development under the Lisbon Strategy but also in order to enable a more effective response to be made to the new challenges, in particular matters relating to new energy sources and action to combat climate change, biodiversity and the management of water rouses.
Arvestades juba varasemat põllumajandusettevõtjate vananemise ja elanike maapiirkondadest lahkumise probleemi, tuleb tugevdada toetust noortele põllumajandustootjatele, tõstes vastava lisatasu 55 000 eurolt 75 000 euroni.
In view of the pre-existing problem of an ageing agricultural workforce and rural exodus, greater support should be provided for the initial establishment of young farmers, with the payment being increased from EUR 55 000 to EUR 75 000.