natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. rõhutab, et tõhusalt toimiv maanteeveo siseturg võib aidata transporti tõhusamaks muuta ja vähendada tühisõitude arvu; palub komisjonil rangelt kohaldada rahvusvahelist maanteevedu ja kabotaaži käsitlevaid ELi õigusakte; tunnistab, et liikmesriikidel on lubatud teatavatel tingimustel kabotaaži piirata, kuid palub komisjonil asutamislepingute täitmise järelevalvajana kohaldada rangeid meetmeid ebaproportsionaalsete piirangute ja karistuste vastu, mida mitmed liikmesriigid välisriikide veoettevõtjate suhtes sellega seoses rakendavad;
Stresses that an internal market in road haulage which functions effectively could help to make transport more efficient and reduce the number of unladen journeys; calls on the Commission to strictly enforce EU legislation on international road haulage and cabotage; recognises that Member States are permitted to restrict cabotage under certain conditions, but calls on the Commission, as guardian of the Treaty, to take rigorous action against disproportionate restrictions and penalties which a number of Member States are imposing on foreign carriers in this connection;
28. rõhutab, et ülikoolides puudub hea logistikaalane koolitus ning kutsub seetõttu liikmesriike üles pidama esmatähtsaks kõrgharidust ja täiendkoolitust logistika ja kaubaveo valdkonnas;
Stresses that there is a lack of good logistics education delivered by universities and therefore calls on the Member States to give absolute priority to higher education and further education in the logistic and freight transport sector;
Kaubaveo kontekst Euroopas
Background: Freight transport in Europe
Transpordipoliitika esimest faasi 1990ndatel aastatel ilmestasid liberaliseerimine ja turu avamine, aga ilma hea ühtlustamise ja sünergiata siseriiklike süsteemide vahel.
The first stage of transport policy in the 1990s was characterised by liberalisation and opening of the market, but lacked proper harmonisation and synergies between national systems.
See tekitas transpordisektoris uusi probleeme või süvendas vanu (liiklusummikud, keskkonnakahjud, liiklusõnnetused, puudulik koostalitlusvõime jne).
New problems were created in the transport sector and old difficulties (traffic congestion, environmental damage, road accidents, lack of interoperability, etc.) were exacerbated.
Lisaks on kiirenev üleilmastumine, energiavarustuse ebakindel olukord, kliimamuutuse mõjude suurenemine ning ELi laienemine muutnud raamtingimusi Euroopa Liidus.
In addition, the underlying conditions in the EU changed owing to ever faster globalisation, uncertainty of energy supply, continued global warming and EU enlargement.
Kaubaveo ja logistika problemaatika on üks komisjoni prioriteete, nagu seda on kirjeldatud muu hulgas 2001. aasta transpordipoliitika valges raamatus.
The complex of problems surrounding freight transport and logistics is one of the Commission’s priorities, as set out for example in the 2001 Transport White Paper.
Ajavahemikul 2000–2020 suureneb kaubaveo maht (tonnkilomeetrites) EU-25 piires 50% võrra.
Between 2000 and 2020 freight traffic volume (in tkm) in the EU-25 will increase by 50%.
Ajavahemikul 1995–2005 on kaubavedu kasvanud juba 2,8% aastas.
The rate of growth in freight transport was already 2.8% per annum between 1995 and 2005.
Keskkonnakahjulikuma maantee- ja lennuliikluse osakaal suurenes endiselt kõige rohkem.
The share of road and air transport, which are more harmful to the environment, continued to rise fastest.
Sellise liberaliseerimise ja kaubaveosektori arengu tõttu tuleb kokku leppida vedude tõhususe ja jätkusuutlikkuse alased eesmärgid.
Following on from this liberalisation and the development of the freight transport sector, the aim is now to reconcile objectives of efficiency and sustainability in transport.
Komisjoni vastus: kaubaveo- ja logistikapakett
The Commission’s response: the Freight Transport and Logistics Package
2006. aasta vahekokkuvõtte järel on komisjon avaldanud terve rea teatisi, mille eesmärk on edendada kaubaveosektori jätkusuutlikkust ja tõhusust.
Following the 2006 mid-term assessment, the Commission published a number of communications aimed at promoting sustainability and efficiency in the freight transport sector.
Kõigis neis teatistes võetakse arvesse võimalikke tulevasi meetmeid ja õigusloomealgatusi ning need peavad juhtima komisjoni konkreetset tööd kuni 2010. aastani.
All these communications relate to possible future measures and legislative initiatives and should lead to concrete action by the Commission by 2010.
Nimetatud kahe eesmärgi – jätkusuutlikkus ja tõhusus – poole tuleb pürgida strateegiliste lähenemisviiside abil:
These two objectives – sustainability and efficiency – are to be pursued by strategic approaches:
– keskendumine transpordikoridoridele: nimetatud põhimõte on aluseks Euroopa intermodaalsele poliitikale erinevate transpordiliikide paremaks kasutamiseks ja kombineerimiseks;
- a focus on corridors: this concept is fundamental to an intermodal European policy for optimising the use and combination of the various modes of transport;
– uuenduslike tehnoloogiate, infrastruktuuride ja kaubaveo tõhusama korralduse edendamine;
- the promotion of innovative technologies and infrastructures and more efficient freight transport management;
– halduse ja kaubaveoahela lihtsustamine, eelkõige kaubavedu käsitlevate haldusnõuete jaoks ühise liidese loomise kaudu ja eeskirjade intermodaalse ühtlustamise kaudu raudteesektoris;
- the simplification of management and of the freight transport chain, in particular by creating a single point of interface for administrative requirements and the intermodal harmonisation of regulations in the railway sector;
– lisaks maanteetranspordile muude transpordivahendite atraktiivsuse parandamine.
- enhancing the attractiveness of modes of transport other than by road.
Nimetatud teatises uuritakse logistika võtmerolli jätkusuutlikumate ja konkurentsivõimelisemate transpordisüsteemide jaoks Euroopas.
This communication investigates the key role of logistics in ensuring more sustainable and competitive transport systems in Europe.
Logistikatööstuse osakaal Euroopa SKTst on umbes 14% ja see on kasvanud keskmiselt kiiremini kui kogu majandus.
The logistics industry in Europe has a share close to 14% of GDP, and shows average growth rates above those for the economy as a whole.
Selle põhjuseks on esmajoones liberaliseerimine, Euroopa integreerumine ja madalad transpordikulud, mis ei vasta tegelikele kuludele.
This is chiefly due to liberalisation, European integration and low transport costs, which do not reflect true costs.
Teiselt poolt tõi see kaasa sadamate, ümberlaadimiskeskuste, liiklussõlmede ja raudteeliinide ülekoormatuse.
On the other hand, it has led to congestion in ports, transport centres and hubs and on rail routes.
Komisjon soovib nüüd arendada ühtset poliitikat kuues valdkonnas:
The Commission now proposes to develop a coherent policy in six areas:
Kõik meetmed on kavandatud 2009. aastaks.
All the actions proposed are for 2009.
Satelliitnavigatsioonisüsteemide nagu GALILEO areng muudaks selle „veoste Interneti” (teave on saadaval võrgus) tulevikus võimalikuks.
The development of satellite positioning systems such as Galileo would make this ‘Internet for Cargo” (information available online) feasible in future.
Jätkusuutlik kvaliteet ja tõhusus : komisjon soovib leida praktilisi ja õiguslikke lahendusi (2008) või viia 2010. aastal läbi ühendveoterminalide võrdlusuuringu.
Sustainable quality and efficiency: The Commission is hoping to find practicable legal solutions (2008) or create benchmarking for intermodal terminals in 2010.
Komisjon määratleb koos sidusrühmadega 2009. aasta lõpuks üldnäitajate aluskogumi ja kontrollib samaaegselt kaubaveologistika statistiliste andmete kättesaadavust.
A set of core indicators will be worked out in consultation with the stakeholders by the end of 2009 while at the same time reviewing the availability of statistical data on freight transport logistics.
Personali ja koolituse valdkonnas töötab komisjon 2009. aastaks koos sotsiaalpartneritega välja erinevate spetsialiseerumistasemete minimaalsed kvalifikatsiooninõuded logistika valdkonnas.
In the area of personnel and training, the Commission will work with the European social partners to draw up a list of minimum logistics qualifications.
Transpordiahelate lihtsustamine : kõnealuses valdkonnas viiakse ellu erinevad algatused.
Simplification of transport chains : A number of initiatives are being carried out in this area.
Haldusvastavust lihtsustavad ühtse liidese (ühtse juurdepääsu) ja ainukontrolli teostava haldusasutuse loomine 2012. aastaks.
Compliance with administrative requirements will be simplified by the creation of a ‘single window’ and a ‘one-stop administrative shop’ by 2012.
Ka 2008. aastal esitab komisjon õigusakti ettepaneku lühimerevedude lihtsustamise ja hõlbustamise kohta.
The Commission will also submit a legislative proposal for the simplification and promotion of short-sea shipping in 2008.
2009. aastal võib komisjon esitada ettepaneku standardse vastutussätte kohta.
In 2009 the possibility of a single transport document, irrespective of the mode of transport, will be studied.
Lisaks valmistab komisjon 2008. aastal ette Euroopa standardid transpordiliikide turvalisuse kohta.
The Commission may submit a proposal in 2009 for a standard liability clause, and will prepare European standards for security of modes of transport in 2008.
Sõidukite mõõtmed ja laadimisstandardid : komisjon analüüsib sõidukite massi ja mõõtmeid käsitlevaid standardeid ning võib selles kontekstis esitada ettepaneku direktiivi 96/53/EÜ ajakohastamiseks (2008).
Vehicle dimensions and loading standards : The Commission will analyse the standards for vehicle weights and dimensions and may propose in this connection the updating of Directive 96/53/EC in 2008.
Lisaks sellele tegeleb ta Euroopa ühendvedude veoühikute standardiseerimisega (2007).
It will also work on standardising a European Intermodal Loading Unit (2007).
Esmalt soovib ta kontsentreerida kaubavedusid koridoridesse, kus kasutatakse intermodaalsust ja uuenduslikke tehnoloogiaid.
First of all it wants to concentrate freight transport into corridors where co-modality and innovative technologies are in use.
2008. aastal määratleb komisjon rohelised koridorid ning korraldab koostöö ametiasutuste ja transpordiettevõtjate vahel.
In 2008 the Commission will designate ‘green’ corridors and organise cooperation between the authorities and transport operators.
Esimesi ettepanekuid kaubaveo raudteevõrkude kohta oodatakse 2008. aastal ja koridoride kohta 2012. aastaks.
The first proposals on rail freight networks are expected in 2008, and on corridors by 2012.
Kaubaveologistika linnapiirkonnas : siin rõhutab komisjon kaubavedude linnamõõdet.
Urban freight transport logistics: Here the Commission stresses the urban dimension of freight transport.
Praegu töötatakse välja soovitusi tõhususe ja jätkusuutlikkuse mõõtmise ühiste võrdleva hindamise kriteeriumite või tulemuslikkuse näitajate kohta.
Recommendations are currently in preparation for commonly agreed benchmarks or performance indicators to measure efficiency and sustainability.
Komisjoni seisukohast tulenevad raudtee raskused kaubaveo valdkonnas suutmatusest oma turuosa suurendada.
As the Commission sees it, the difficulties encountered by rail freight are partly explained by its inability to increase its market share.
Nimetatud raskused on seotud usaldusväärsuse, pakutava veomahu, teabe haldamise, keskmise kiiruse ja paindlikkusega.
These difficulties mainly concern its reliability, the capacities available, information management, average speed and flexibility.
Kahjuks ei piisa viimase 15 aasta raudteepoliitika tulemustest soovitud eesmärkide saavutamiseks vedude raudteele ülemineku alal.
Unfortunately rail policy over the last 15 years has not succeeded in achieving the desired objective of a modal shift.
Raudteekaubaveo kulud ja maksumäärad on küll pidevalt vähenenud ja konkurentsivõime paranenud, kuid täielik koostalitlusvõime ei ole veel kaugeltki saavutatud.
While costs and prices in rail freight transport have continually fallen and competitiveness has improved, full interoperability is still far from being achieved.
Teatise eesmärk on „ Euroopa struktuurse raudteevõrgustiku rajamine, mis oleks TEN-T osa ja mis võimaldaks suurendada kaubaveo usaldusväärsust ja kvaliteeti ”.
The objective of the communication is ‘ to create a strong European rail network, part of the TEN-T on which freight transport will be more reliable and efficient ’.
Selle võrgustiku võiks rajada olemasolevate võrgustike alusel.
This network could be built on the basis of the existing networks.
Pakutakse välja kuus uut meedet.
Six new measures are proposed:
– Kaubaveole orienteeritud koridori loomine : komisjon teeb ettepaneku õigusliku määratlemise kohta.
- Creation of a freight-oriented corridor : The Commission will propose a legal definition.
2012. aastaks peab iga liikmesriik osalema ühes koridoristruktuuris;
Each Member State will have to be participating in at least one corridor structure by 2012;
– Teenuse kvaliteedi mõõtmine koridori ulatuses : komisjon teeb pärast raudtee-ettevõtjate poolt kvaliteedi parandamiseks võetud meetmete kohta aruande esitamist ettepaneku kvaliteedinäitajaid käsitlevate õiguslike meetmete kohta;
- Measur ing service quality along a corridor : Following a report on steps taken by rail freight operators to improve their quality of service, the Commission will propose legislative measures on the publication of quality indicators;
– Koridori infrastruktuuri jõudlus : liikluse kitsaskohtade vältimiseks tulevikus ühtlustab komisjon infrastruktuuri vastuvõtuvõime (rongide pikkus, mõõtmed …);
- Infrastructure capacity of a corridor: With a view to avoiding future bottlenecks, the Commission will harmonise infrastructure capacity (train length, gauge, etc.);
– Rongiliinide jaotamine : komisjon teeb ettepaneku õiguslike meetmete kohta rongiliinide rahvusvahelise jaotamise osas ja edendab koostööd siseriiklike liikluse korraldamisega seotud ametiasutuste vahel;
- Allocation of train paths for international freight: The Commission will propose additional legislation on the international allocation of train paths and encourage the development of cooperation between regulatory authorities;
– Tähtsuse järjekorra kindlaksmääramine liikluse häirete korral : komisjon tugevdab õigusakte, milles käsitletakse rahvusvahelist kaubavedu võrgustiku häirete korral.
- Priority rules applying in the case of traffic disturbance :The Commission will tighten up legislation relating to the priority of international freight in the event of disturbance of the network.
Infrastruktuuri haldajad peavad kohaldama ühtseid eelisjärjekorra eeskirju;
Infrastructure managers are to use harmonised priority rules;
– Raudteega seotud täiendavad teenused : komisjon kutsub koridoride tugistruktuure ja infrastruktuuri haldajaid üles looma hästi toimivat terminalide ja sorteerimisjaamade võrgustikku.
- Ancillary rail services: The Commission will encourage the corridor administrations and infrastructure managers to set up an efficient network of terminals and marshalling yards.
Lisaks sellele tuleb võtta õiguslikke meetmeid, et luua läbipaistev ja lihtne juurdepääs täiendavatele raudteeteenustele.
Legislation is also needed to improve the transparency and ease of access to ancillary rail services.
Raudteeinfrastruktuuri kvaliteeti käsitlevate mitmeaastaste lepingute kohta
Multi-annual contracts for rail infrastructure quality
Kuus aastat pärast esimese raudteepaketi hääletamist avaldatakse kahtlust selle üle, kas raudteeinfrastruktuuri rahastatakse piisavalt, et tagada sektori kvaliteet ja tulemuslikkus.
Six years after the adoption of the rail infrastructure package, there is still concern about the sustainable financing of existing rail infrastructure, the quality of infrastructure service and how to get infrastructure managers to perform better.
Arutelud sidusrühmadega 2006. aasta maist kuni 2007. aasta septembrini on neid kahtlusi kinnitanud.
Stakeholder consultations conducted between May 2006 and September 2007 confirmed these concerns.
Puudulik rahastamine toob endaga kaasa võrkude vajalike hooldustööde edasilükkumise.
A shortage of funding is consequently causing delays in the necessary maintenance of networks.
Komisjoni teavitab kogemustest raudteeinfrastruktuuri kvaliteeti käsitlevate mitmeaastaste lepingutega ja eelistest, mida annab see rahastamisviis, mis on pakutud välja lahendusena direktiivis 2001/14/EÜ esinevale puudulikule rahastamisele.
The Commission reports on experience with multi-annual contracts for rail infrastructure quality and the advantages of this means of financing, presented as a solution to the shortcomings in the financing under Directive 2001/14/EC.
Mitmeaastased lepingud pakuvad pikemat perspektiivi raudteevõrgustike hooldamiseks.
Multi-annual contracts offer a longer-term perspective for the maintenance of rail networks.
Kuna neid mitmeaastasi lepinguid on kasutanud seni väga erineval tasemel üksnes pooled liikmesriikidest, on vaja kasutamist ühtlustada.
Since such contracts are as yet used to very differing extents by only half of the Member States, there is a need for harmonisation of their use.
Raportööri peamised ettepanekud
Rapporteur’s main comments
Euroopa Liidu piiratud pädevuste ja vahendite tõttu teeb raportöör ettepaneku keskenduda rohkem pragmaatilistele prioriteetidele:
In view of the limited powers and resources of the European Union, your rapporteur proposes concentrating more closely on pragmatic priorities:
– komisjon peaks 2008. aastaks tooma välja kümme piiriülest koridori ja kümme kitsaskohta ning pakkuma välja lahendusvõimalused;
- The Commission should designate ten cross-border corridors and ten bottlenecks, and should propose solutions before the end of 2008.
– roheliste koridoride jätkusuutlikkus tuleks paremini määratleda, pidades silmas vastuvõetud Euroopa keskkonnaalaseid kriteeriume müra, kliimamuutuse, õhureostuse ning energiatarbe ja/või taastuvate energiaallikate kasutamise osas;
- The ‘green’ corridors should be defined more clearly in terms of sustainability, taking account of existing European environmental criteria on noise, climate change, air pollution and energy use/renewable energy sources;
– infrastruktuuri haldamine ja haldustoimingud tuleb piiriüleselt standardiseerida ja neid lihtsustada;
- Infrastructure management and administrative procedures should be internationally harmonised and simplified;
– kogu ELi poolne transpordi infrastruktuuri kaasrahastamine tuleks viia kooskõlla transpordisüsteemide keskkonnasõbraliku projekteerimise osas vastuvõetud eesmärkidega.
- All EU co-financing of transport infrastructure should be aligned with declared objectives for improving the environmental performance of transport systems.
Kuigi väliskulutuste arvessevõtmine ja kuni 10. juunini 2008 tehtavad ettepanekud Eurovignette’i muutmiseks on väga olulised keskkonnasäästliku ja sotsiaalselt vastuvõetava kaubaveopoliitika jaoks, loobus raportöör siinkohal uute ettepanekute esitamisest, kuna Euroopa Parlamendis toimus alles hiljuti sellekohane hääletus, näiteks raporti puhul Euroopa energia- ja keskkonnapoliitikat arvestava jätkusuutliku Euroopa transpordipoliitika kohta.
Although the internalisation of external costs and the proposals for the amendment of the Eurovignette by 10 June 2008 are very important for an environmentally and socially successful transport policy, your rapporteur has refrained from making further amendments here, since Parliament voted on this topic not long ago, e.g. on the report on the sustainable European transport policy, taking into account European energy and environment policies.
Mägipiirkondade põllumajanduse olukord ja väljavaated
on the situation and outlook for hill and mountain farming
regionaalarengukomisjonI ARVAMUS ..................................................................19
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................18
– võttes arvesse oma 6. septembri 2001. aasta resolutsiooni mägipiirkondade põllumajandust käsitlevate ühenduse õigusaktide 25-aastase kohaldamise kohta
– having regard to its resolution of 6 September 2001 on 25 years' application of Community legislation for hill and mountain farming
– võttes arvesse oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu metsastrateegia rakendamise kohta
– having regard to its resolution of 16 February 2006 on the implementation of a European Union forestry strategy
– võttes arvesse oma 12. märtsi 2008. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” kohta
– having regard to its resolution of 12 March 2008 on the CAP 'Health Check'
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0093 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0093 . ,
– võttes arvesse Regioonide Komitee omaalgatuslikku arvamust teemal „Roheline raamat „Euroopa Liidu tulevase mäestikualade poliitika suunas: Euroopa seisukoht mäestikualade küsimuses”
– having regard to the Committee of the Regions own-initiative opinion entitled 'For a Green Paper – Towards a European Union policy for upland regions: a European vision for upland regions'
Regioonide Komitee, 23-2008. ;
Committee of the Regions, 23-2008. ,
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust ( A6‑0327/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Regional Development ( A6‑0327/2008 ),
A. arvestades, et mägipiirkonnad moodustavad 40% Euroopa kogupindalast ning seal elab 19% Euroopa elanikkonnast
A. whereas mountain areas account for 40 % of Europe's total surface area and are home to 19 % of Europe's population
Nordregio (2004), Mägipiirkonnad Euroopas: mägipiirkondade analüüs ELi liikmesriikides, ühinevates riikides ja teistes Euroopa riikides. ;
Nordregio (2004), Mountain areas in Europe: Analysis of mountain areas in EU Member states, acceding and other European countries. ,
B. arvestades, et mõnedes liikmesriikides, näiteks Kreekas, Hispaanias, Itaalias, Austrias ja Portugalis, moodustavad mägipiirkonnad üle 50% territooriumist ning et kõnealustes piirkondades on maarahvastikul endiselt oluline osa;
B. whereas mountain areas cover more than 50 % of the territory of some Member States, such as Greece, Spain, Italy, Austria and Portugal and the farming community remains a significant element in those areas,
C. arvestades, et mägipiirkonnad (eelkõige kõrg- ja keskmäestikud) kujutavad endast kultuurmaastikku, mis kajastavad inimeste ja ökosüsteemide harmoonilist koostoimimist ning on osa looduspärandist;
C. whereas mountain areas (particularly high mountains and highlands) are cultural landscapes that reflect the harmonious interaction between humans and biosystems and form part of our natural heritage,
D. arvestades, et mägipiirkonnad kannatavad tugevalt kliimamuutuste ja äärmuslike ilmastikunähtuste, näiteks põua ja metsapõlengute mõju all;
D. whereas mountain areas suffer intensely from the effects of climate change and extreme weather phenomena, such as drought and fires,
E. arvestades, et mägipiirkondade maastik ei ole ühetaoline, vaid selle moodustavad väga erisuguseid eri kõrgusega mäeahelikud (kõrg- ja keskmäestikud, liustikud, väheviljakad piirkonnad);
E. whereas the landscape of mountain areas is not uniform but made up of very diverse forms of mountain range at varying altitudes (high mountains, highlands, glaciers, unproductive areas),