natgillin/translations-raw huggingface dataset:
R. arvestades, et lisaks kultuuriliste eripärade ja kultuurilise mitmekesisuse austamise tagamisele vähendab teatavatesse kultuuri- või vähemusrühmadesse kuuluvate naiste tööturule juurdepääsu lihtsustava poliitika väljatöötamine sotsiaalset tõrjutust ning suurendab sotsiaalset ühtekuuluvust, mis omakorda on majanduskasvu tõukejõud;
R . whereas, as well as ensuring respect for differences and for cultural diversity, developing policies that facilitate access to the labour market for women belonging to specific cultural or minority groups reduces social exclusion and enhances social cohesion, which in turn stimulates economic growth,
S. arvestades, et koduvägivald, mille ohvrid on peamiselt naised, on levinud nähtus kõigis riikides ja kõigis sotsiaalsetes klassides; arvestades, et uuringud näitavad, et vägivald naiste vastu kasvab, kui mehed kogevad majanduskriisi tõttu kõrvaletõrjumist või kaotusi; arvestades, et majanduslik stress toob tihti kaasa sagedasema, vägivaldsema ja ohtlikuma kuritarvitamise; arvestades, et koduvägivald läheb ELile maksma ligi 16 miljonit eurot aastas;
S. whereas domestic violence, which mainly affects women, is a widespread problem in every country and every social class; whereas studies have shown that violence against women intensifies when men experience displacement and dispossession as a result of the economic crisis; whereas economic stress often leads to more frequent, more violent and more dangerous abuse ; whereas the cost of domestic violence to the EU is in the region of EUR 16 million per annum ,
T. arvestades, et tööhõive on sotsiaalse kaasatuse võtmetegur; arvestades, et vaesuse kaotamiseks järjest suureneva sissetulekute erinevuse, vaesuse ning majandus- ja finantskriisi taustal tuleb teha keskendunud ja laiapõhjalisi jõupingutusi,
T . whereas employment is a key factor for social inclusion; whereas focused and broad efforts need to be introduced in order to eradicate poverty against the background of rising income inequality, poverty and the economic and financial crisis,
2. rõhutab komisjoni seisukohta, et praegune kriis ohustab soolise võrdõiguslikkuse alal saavutatut ning majanduslanguse tagajärjed võivad mõjutada iseäranis naisi;
Emphasises the Commission’s findings that the current crisis has raised concerns that the achievements in gender equality are at risk and that the effects of the recession are liable to affect women in particular ;
4. rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse poliitika peab olema kriisist väljumise lahenduse osa, rakendades ja kasutades täiel määral kõigi eurooplaste oskusi ja võimeid ning et tulevikus luua konkurentsivõimelisem majandus;
Emphasises that gender equality policies must be viewed as part of the solution to ending the crisis, harnessing and fully exploiting the skills and abilities of all Europeans and, in the future, forging a more competitive economy;
12. rõhutab soolise võrdõiguslikkuse positiivset mõju majanduskasvule; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et mõne uuringu kohaselt kasvaks SKP 30%, kui naiste tööhõivemäär, osalise tööajaga tööhõive ja tööviljakus oleksid meestega võrdsed;
Emphasises the positive effect that gender equality has for economic growth; points out in this respect that some studies estimate that if employment, part ‑time employment and productivity rates for women were similar to those for men, GDP would increase by 30%;
18. rõhutab ja tervitab asjaolu, et sekkumiseks ja lahendusteni jõudmiseks tuleb mõista kriisi tausta ning tunnistada, et ei ole olemas ühte ainuõiget lahendust; rõhutab samas, et majanduslangust saab kasutada ainulaadse võimalusena muuta majandus- ja sotsiaalpoliitika sugupooli kaasavamaks ning liikuda sooliselt võrdõiguslikuma ühiskonna loomise suunas;
Underlines and welcomes the fact that interventions and solutions require a contextual understanding of the crisis and recognition that there is not a ‘one-size-fits-all’ response; stresses that, at the same time, the recession can be used as a unique opportunity to make economic and social policies more gender- inclusive and to move towards creating a more gender-equal society;
29. kutsub liikmesriike üles soodustama, eriti avalike teabekampaaniate abil, naiste vastu suunatud vägivalla kollektiivset teadvustamist; tuletab meelde, et noorte harimine ja teadlikkuse tõstmine on niisuguste nähtuste vastu võitlemisel peamine;
Calls on Member States to promote collective awareness of the phenomenon of violence against women, particularly by means of public information campaigns; recalls that education and measures to raise young people’s awareness are essential in order to combat this type of phenomenon;
33. tervitab vajadust suurendada naiste arvu aktsiaseltside juhatustes, kuid rõhutab, et riikide valitsused peaksid võtma meetmeid, mis on nende vajadustest lähtuvalt asjakohased;
Welcomes the need for increasing the number of women on boards of public limited companies, but stresses that national governments should take action which is appropriate to their own needs ;
38. kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles edendama riiklikul tasandil Euroopa struktuurifondide täielikku rakendamist, et reageerida majanduslanguse mõjule, jätkates ja täiendades algatusi üldmääruse
Calls on the Council, the Commission and the Member States to promote full implementation at national level of European Structural Funds to address the effects of recession through retraining and upskilling initiatives on the basis of Article 16 of the General Regulation
Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25). artikli 16 ning Euroopa Sotsiaalfondi käsitleva määruse
Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund (OJ L 210, 31.7.2006), p.
42. rõhutab vajadust arendada programme ja rahalisi soodustusi, et ergutada ja edendada naiste osalemist väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes;
Stresses the need to develop programmes and financial incentives to encourage and promote the participation of women in small and medium-sized enterprises;
Maailmamajandus on endiselt sügavaimas languses pärast 1930ndate aastate suurt majanduskriisi ja ülemaailmse finantskriisi ulatus on üksnes laienenud.
The world economy still finds itself amid the most severe recession since the Great Depression and the global financial crisis has only increased in scale.
Maailma finantssüsteem on kokku kukkunud, on esinenud spekulatiivseid mulle ning eluaseme-, aktsia-, toidu- ja energiahindade järske kõikumisi.
There has been a crash of the global financial system, speculative bubbles and wild swings in values attached to housing, stocks, food and energy.
Majanduse liigne finantstegevusele keskendumine tõi kaasa ebastabiilsuse, pankade ja muude suurte finantsasutuste pankroti või pankroti äärele jõudmise.
Over-financialisation of the economy resulted in consequent instabilities, bankruptcy and near-bankruptcy of banks and other major financial institutions.
Suutmatus pakkuda reaalmajandusele laenu on avaldanud kahjulikku mõju nii reaalmajandusele kui ka inimeste elukvaliteedile.
The failure in the provision of credit to the ‘real economy’ has led to consequent detrimental effects on the real economy and the quality of people’s lives’
Kuigi kriisi kõige raskem etapp võib nüüdseks olla möödas, on eksperdid seisukohal, et kriisi sotsiaalsed tagajärjed kestavad edasi ka pärast seda, kui majandus on langusest tõusule pöördunud.
Though the worst of the crisis might be behind us, experts agree that the social consequences of the crisis will outlast a positive recovery.
Sooline ebavõrdsus on nii finants- ja majanduskriisi põhjus kui ka tagajärg
Gender inequality is both cause and consequence of the financial and economic crisis
Finants- ja majanduskriis on oma olemuselt ja mõjult sooline.
The financial and economic crises are gendered in their nature and effects.
Kõik majanduse elavdamise meetmete kategooriad on soolised: finantsjuhtimise reformimine, tööstussektorite ja -ettevõtete toetamine, tööturu toetamine, investeerimise toetamine ja leibkondade ostujõu toetamine.
All categories of the recovery policies are gendered: reforming financial governance; supporting industrial sectors and companies; supporting labour markets; supporting investment; and supporting household purchasing power.
Ajakirjanduses avaldatavates artiklites keskendutakse meestega seotud tööstusele, tehaste sulgemisele ja pankurite boonuste kaotamisele.
Press articles focus on male industry, manufacturing plants closing down and bankers losing their bonuses.
Naised on sellest pildist välja jäetud; puudub igasugune põhjalik analüüs kriisi naiseliku mõõtme ja selle kohta, kuivõrd erinev on kriisi mõju naistele.
Women are nonexistent in this picture; there has been no detailed analysis of the female dimension and the differing impacts the crisis has on women.
Milline on näiteks töötajate sooline jaotus tööstussektoris ja rahalist toetust saanud ettevõtetes?
What, for instance, is the gender breakdown of employment in the industrial sector and in companies that are given financial support?
See on oluline küsimus, sest kui toetatakse rohkem meeste kui naiste edasist tööhõivet, siis sooline võrdõiguslikkus ei suurene, vaid pigem väheneb.
This question matters because supporting for the future of men’s rather than women’s employment does not enhance, rather undermines gender equality.
Sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu eesmärk ja see peab olema keskne osa kõigis poliitikameetmetes ning riiklikes ja rahvusvahelistes majanduse elavdamise kavades, samuti üleminekul kriisijärgsele ajale.
Equality between women and men is one of the objectives of the European Union and must be an inherent part of all political responses and national and international recovery plans, as well as the transition towards the post-crisis era.
Kriisi saabudes ja sellele järgnenud majanduse elavdamise kavades Euroopa, liikmesriikide ja rahvusvahelisel tasandil (G20) ei teadvustatud, mõistetud, analüüsitud ega vähendatud kriisi soolist mõju.
The initial crisis and subsequent recovery plans at European, national and international (G20) level however have failed to acknowledge, understand, analyse and rectify the gender impact of the crisis.
Naised on finantsotsuste tegemisel alaesindatud.
Women are under-represented in financial decision making.
Komisjoni 2009. aasta aruandest soolise võrdõiguslikkuse kohta selgub, et kõigi liikmesriikide keskpankade presidendid on mehed.
The European Commission’s 2009 ‘Report on equality between women and men’ indicates that the central banks of all Member States were led by a male governor.
Lisaks märgiti komisjoni 2007. aasta aruandes, et keskmiselt on ELi keskpankade kõrgemate otsustusorganite liikmete hulgas iga viie mehe kohta üks naine.
Furthermore, the Commission’s 2007 Report indicated that on average, the highest decision-making bodies of EU central banks boast five men for every woman.
Euroopa tasandil juhivad kõiki kolme finantseerimisasutust (Euroopa Keskpank, Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond) nii mehed kui ka naised, kuid nende institutsioonide kõrgemate otsustusorganite liikmete hulgas on naisi kõigest 16%.
At the European level, all three of the financial institutions (European Central Bank, European Investment Bank and European Investment Fund) are led by men and women with women accounting for only 16% of the highest decision-making bodies of these institutions.
Komisjoni 2009. aasta aruanne soolise võrdõiguslikkuse kohta.
European Commission, Report on Equality between women and men 2009
Naiste kaasamine finantsotsuste tegemisse on viis rakendada eri prioriteete ja tavasid, millel võib olla positiivne mõju mitte üksnes naistele, vaid kogu ühiskonnale.
Including women in financial decision making is a way of implementing different priorities and practices that have the potential to bear positive outcomes not just for women, but for the society as a whole.
Üks selline tava on suhtumine riskide võtmisse.
One of these practices is the approach to risk taking.
Teiste hulka kuuluvad eelistused hariduse ja tervishoiuga seotud avalike teenuste pakkumise osas, millega ei aidata üksnes kaasa soolisele võrdõiguslikkusele, vaid ka inimkapitali arendamisele pikas perspektiivis.
Others include preferences for public service provision of education and health, which support not only gender equality but also long-term development of human capital
Walby, Sylvia „Auditing the gender implications of recovery policies for the financial and economic crisis”, aprill 2009, 7.
Walby, Sylvia: Auditing the gender implications of recovery policies for the financial and economic crisis, April 2009, 7 .
Kas juhtimises naiste osakaalu suurendamine kaitseb kriisi eest?
Is feminization of management a protection against the crisis?
Kui Lehman Brothers oleks olnud Lehman Sisters, s.t seda oleksid juhtinud meeste asemel naised, kas siis oleks laenuraha vähenemine üldse aset leidnud?
If Lehman Brothers had been Lehman Sisters, run by women instead of men, would the credit crunch have happened?
Nii feministid kui ka juhtivad majandusteadlased on väitnud, et laenuraha vähenemine oli meeste poolt põhjustatud katastroof.
Both feminist and mainstream economists have pointed out that the credit crunch is quite literally a man-made disaster.
Kriis on julgustanud juhatuste koosseisu mitmekesisuse eest kõnelejaid, kes rõhutavad, et viivitamatult on vaja suurendada naiste osakaalu finantseerimisasutuste juhtorganite liikmete hulgas.
The crunch has emboldened advocates of boardroom diversity, who insist that, as a matter of urgency, we need to have more women at the top of financial institutions.
Meeste tehtud vead võivad anda naistele võimaluse pääseda läbi nähtamatutest takistustest karjääriredelil.
Male failure might open up opportunities for women to smash through the glass ceiling
2 Ruth Sunderland „The real victims of this credit crunch?
Ruth Sunderland, The real victims of this credit crunch?
Teerajajaks on Island.
Iceland is leading the way.
Pärast majanduse häbistavat kokkuvarisemist on Atlandi ookeani põhjaosas asuv saareriik andnud finantsvaldkonna põhihoovad naiste kätte.
Since its humiliating economic collapse, the island nation in the North Atlantic has turned over key levers of finance to women.
Islandil on nüüd naispeaminister, samal ajal kui riigi kahte suurimat panka juhivad naised, vahetades välja mehed, keda süüdistati hulljulgete liialduste tõttu asjaomaste asutuste põhjalaskmises.
It now has a female prime minister, while women have to lead two of its major banks, replacing men who were blamed for crashing the institutions with reckless excess.
The Washington Post, „In Banking Crisis, Guys get the Blame”, Kevin Sullivan, Mary Jordan, 10. veebruar 2009.
The Washington Post, ‘In Banking Crisis, Guys get the Blame’ by Kevin Sullivan and Mary Jordan, 10 February 2009,
Professor Michel Ferrary (Ceram, Prantsusmaa) on veendunud, et sooline tasakaal on võti paljude riikide finantssektoris seni valitsenud riskivalmiduse ohjeldamiseks.
Michel Ferrary, a professor at Ceram in France, believes that gender balance is the key to taming the culture of risk taking that has dominated the financial sectors of many countries.
Neil on kombeks riske vältida ja keskenduda rohkem pikaajalistele eesmärkidele.
They tend to avoid risk and to focus more on a long term perspective.
Naissoost juhtide suurem osakaal tasakaalustab nende meeskolleegide riskivalmidust.”
A larger proportion of female managers balance the risk taking behaviour of their male colleagues’
Ferrary, CERAM Business School Research, veebruar 2009.
Ferrary in CERAM Business School Research, February 2009 .
Ettevõtete juhatuste ebavõrdne sooline koosseis on jätkuvalt tavaks kogu maailmas; ülikondades mehed domineerivad jätkuvalt nii otsuste tegemisel kui ka teistes ülesannetes.
Employment inequality is still the norm in boardrooms across the globe, where men in suits continue to dominate both executive and non-executive roles.
Norras on selle tasakaalustamatuse vastu tõhusalt võideldud õigusaktidega.
Legislation in Norway has effectively addressed this imbalance.
Norra valitsus esitas 2003. aasta juunis õigusakti ettepaneku, mille eesmärk on tõsta naiste osakaalu kõigi riigi- ja suuremate eraettevõtete juhatuste liikmete hulgas 50 protsendini.
In June of 2003, the Norwegian government submitted a legislative proposal aimed at achieving 50% female representation on the boards of all public and lager private companies
Dublin Foundation Eurofound, EIROnline, 2003/06 Government proposes gender quotas on company boards.
Dublin Foundation Eurofound, EIROnline, 2003/06 Government proposes gender quotas on company boards .
Meeste ja naiste esindatust ettevõtete juhtorganites käsitlevad sätted jõustusid Norras 1. jaanuaril 2006.
On 1 January 2006, rules on gender representation on company boards came into force in Norway.
Uute õigusaktide kohaselt peaks mõlema soo minimaalne osakaal igas juhatuses olema 40%.
The new regulations state that there should be a minimum proportion of 40% of both sexes on every board.
Segregeeritud tööturg
Segregated labour market
Praegune kriis on varasematest majanduslangustest erinev: majandustegevuse aeglustumine mõjutab naisi tõenäoliselt rohkem kui mehi.
This current crisis is unlike previous recessions: the economic slowdown is likely to affect women more than men.
Erinevalt varasematest majanduslangustest moodustavad naised nüüd tööturul palju suurema osa tööjõust.
In contrast to past periods of economic downturn, women now account for a much greater proportion on the labour market.
Naiste kaasamine tööturule tähendab ühtlasi ka seda, et kriis ei mõjuta mitte ainult otseselt rohkem naisi, vaid ka leibkondi, mille sissetulekut mõjutab oluliselt naiste töökohtade kaotus.
Women’s integration into the workplace means that the crisis will not only have a greater direct impact on women themselves, but also on households, where income will be significantly affected by female job losses among females.
Olukorras, kus tööhõive mudelit iseloomustab tööturu sooline segregatsioon, sooline ebavõrdsus töötasu osas, osalise tööajaga töötamise ja ebakindlate töökohtade kõrgem määr naiste puhul ning naiste koondumine nn mitteametlikku sektorisse, kus töötasu ja sotsiaalne kaitse on madalamad, ei ole naistel kriisiga toimetulekuks kaugeltki head võimalused.
And with employment patterns characterised by gender segregated labour markets, gender gaps in pay, higher levels of part-time and precarious work among women, and a higher concentration of women in the so called informal sector which provides lower earnings and less social protection, women are far from being in an advantageous position to weather the crisis.
Ei ole kahtlustki, et sooline võrdõiguslikkus peaks olema keskne põhimõte mis tahes poliitikameetmetes.
There is not doubt that gender equality should be a key principle in any policy response.
Arvestades naiste erinevaid rolle, ulatub majandus- ja finantskriisi mõju kaugemale naistest tööturul, mõjutades ühtlasi ka ühiskonna üldist stabiilsust.
Considering the various roles that women play, the effects of the economic and financial crisis go beyond the scope of women in the labour market, impacting society’s overall stability as well.
Muutuvas majandusolukorras kogevad naised negatiivseid tagajärgi sageli kiiremini ja saavad aeglasemalt kasu majanduse taastumisega kaasnevatest hüvedest.
In times of economic upheaval, women often experience the negative consequences more rapidly and are slower to enjoy the benefits of recovery.
Juba enne kriisi algust kuulus enamik naisi mitteametlikku sektorisse, saades madalamat palka ja väiksemat sotsiaalset kaitset.
Before the crisis even began, the majority of working women already formed part of the informal economy, receiving lower earnings and less social protection.
Naiste koondumine avaliku sektori teenistusse on varasematel aegadel aidanud neid kaitsta majanduslanguse esialgse mõju eest.
Women’s concentration in public sector services has, in the past, helped protect them from the initial impact of recessionary conditions.
Siiski mõjutavad avaliku sektori töötajatena ja näiteks lastehoiuteenuste kasutajatena eelarvekärped naisi eriti tugevalt, kui maksude laekumise vähenemise mõju tunda hakkab andma.
However, as employees of the public sector and as beneficiaries of services such as childcare, women are particularly sensitive to budget cuts when the impact of falling tax receipt takes hold
Smith, Marc „Analysis Note: Gender Equality and Recession”, mai 2009, lk 6.
Smith, Marc, Analysis Note: Gender Equality and Recession, May 2009, page 6 .
Samuti tuleb meeles pidada asjaolu, et valitsused peavad järgmise kümnendi jooksul oma suuri võlgu tagasi maksma.
One ought to also keep in mind that governments must pay back their huge deficits throughout the following decade.
Riigi tulud ja kulud põhinevad soolisel jaotusel; samal ajal kui mehed annavad maksumaksjatena oma suuremate sissetulekute tõttu peamise panuse riigi tuludesse, on naised riigi kulutustest peamised kasusaajad teenuste osutamise kaudu, mis jagunevad samuti sooliselt: lastehoiuteenus, ülalpeetavate hooldusteenus, eluase, haridus ja tervishoid.
State income and expenditure are gendered; while men tend to be the main contributors to state revenue in terms of taxation due to their higher earnings, women tend to be the prime beneficiaries of State expenditure through the provision of services that are also gendered: childcare, dependent persons care, housing, education and health.
Samuti suunatakse riiklike kulutuste vähendamisel sellised teenused nagu lastehoid tagasi naistele, kes ei saa seetõttu väljaspool kodu ühiskonnas osaleda.
Reductions in public expenditure also result in the transfer of services such as childcare back to women, who are therefore restricted from participating in society beyond the domestic sphere.
Sotsiaalmajanduslikus mõttes ebasoodsas olukorras olevate riikide majanduses põhjustavad toetavaid teenuseid puudutavad kärped suurema sõltuvuse naistest nii perekonna kui ka kogukonna tasandil.
Similarly, in socio-economically disadvantaged economies, the impact of cuts to support services results in a greater reliance on women both within families and in the community.
Mõju tööjõule ja tööhõivele
Impacts on labour and employment
Tööturul satuvad erinevate tegurite tõttu ebasoodsasse olukorda pigem naised, nt sõlmivad naised enam ebakindlaid töölepinguid või on sunnitud töötama osalise tööajaga, samuti on palkade erinevus jätkuvalt naiste kahjuks (2007. aastal oli see erinevus ELis keskmiselt 17,4% ja Eestis isegi kuni 30,3%); see kõik mõjutab omakorda tõsiselt naiste elu jooksul kogutud sääste, sotsiaalkindlustusega kaetust ja pensione, mille tulemusena on vaesusriski määr naiste, eelkõige pensionieas naiste hulgas suurem.
Women are more likely to have a disadvantaged position in the labour market due to various factors: a higher rate of precarious contracts and voluntary part-time positions, as well as a persistent unfavourable pay gap (17.4% on average in the EU in 2007 with figures up to 30.3% in Estonia) which has grave repercussions on their lifetime earnings, social security protection and pensions, and results furthermore in higher ‘at-risk of poverty rates’, especially once in retirement.
2007. aastal oli vaesusriski määr kõrgem naiste puhul (17%) kui meeste puhul (15%).
In 2007, the at-risk of poverty rate was higher for women (17 %) than it was for men (15 %).
Erinevus oli eriti suur vanemaealiste (22% naistel, võrreldes 17%ga meestel) ja üksikvanemate, peamiselt naiste puhul (34%).
This gap was especially high for older persons (22 % for women compared to 17% for men) and single parents (34 %)
Komisjoni aruanne „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010”, lk 4.
European Commission, 2010 Equality report, page 4 , mainly women.
Siiski ei anna tööpuuduse määr nii naiste kui ka meeste muutuvatest majandustingimustest alati täit ülevaadet.
However, the unemployment rate does not necessarily capture the full impact of the changing economic conditions on both women and men.