natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3. rõhutab, kui oluline on Lääne-Balkani riikide kodanike lihtne pääs Euroopa Liitu, mida tuleks hõlbustada asjakohase viisarežiimiga; tervitab sellega seoses 1. jaanuaril 2008 jõustunud viisalihtsustus- ja tagasivõtulepinguid; rõhutab siiski, et nimetatud riikide kodanikel on endiselt probleeme EL riikide viisade saamisel; kutsub komisjoni üles tegema kõik endast oleneva dialoogi jätkamiseks selle piirkonna riikidega ja tegevuskavade rakendamiseks eesmärgiga kehtestada viisavabadus, niipea kui nimetatud riigid vastavad vajalikele kriteeriumidele;
Stresses the importance of easy access for the citizens of Western Balkan countries to the European Union, which should be facilitated by an appropriate visa regime; welcomes, in this context, the visa facilitation and readmission agreements which entered into force on 1 January 2008;emphasises, however, that citizens of those countries continue to face problems in obtaining visas for EU countries; calls on the Commission to make every effort to proceed with dialogue with the countries of the region and the implementation of the road maps with the objective of establishing a visa-free regime as soon as those countries fulfil the necessary criteria;
11. arvestades, et rahvusvaheline finantskriis on jõudnud Euroopasse ning võib kaudselt mõjutada kaubandust ja välisinvesteeringuid Lääne-Balkani riikides, palub komisjoni jälgida sündmuste arengut ning vajaduse korral võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi sujuv jätkumine, mis on piirkonna stabiilsuse üks olulisi tegureid ja vastab ka ELi enda tähtsatele huvidele;
Given that the international financial crisis has reached Europe and may have an indirect effect on trade and foreign investment in the Western Balkans, calls on the Commission to monitor developments and, if necessary, to adopt adequate measures in order to guarantee the smooth continuation of the Stabilisation and Association Process, which is an important factor for stability in the region and in the best interests of the EU itself;
14. juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu majandus- ja kaubandussidemetes eri Lääne-Balkani riikidega on olulisi erinevusi; nõuab seetõttu, et liitumisprotsessi seniseid kogemusi arvesse võttes tehtaks vajalikud järeldused ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendite erinevad osad suunataks paindlikumalt, vajadusi rohkem arvestavalt ja kontsentreeritumalt nende piirkondade jätkusuutliku arengu toetuseks.
Points out that there are significant differences in the EU’s economic and trade relations with the individual countries of the Western Balkans; calls, therefore, in the light of the experience gained with the enlargement process thus far, for the requisite conclusions to be drawn and for the various components of the IPA instrument to be made more flexible, to be tailored more closely to actual needs and to focus more specifically on the sustainable development of the regions concerned.
Regionaalarengukomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. nõuab selliste riiklike arengukavade eelistatud toetamist, mis võtavad arvesse nii linnastute kui ka maapiirkondade majanduslikku arengut; rõhutab seejuures vastavate koolitus- ja täiendusõppe programmide edendamise erilist tähtsust;
Calls for support to be given, as a matter of priority, to national development plans which take account of the economic development of both urban centres and rural areas; in that connection, emphasises the particular importance of providing support for corresponding training, further training and in-service training programmes;
5. on arvamusel, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mängivad otsustavat rolli jätkusuutlikus majandusarengus ning kodanikuühiskonna tugevdamises, konkretiseerides riiklikke ja ühenduse prioriteete projektidega, mis loovad avaliku ja erasfääri partnerlust;
Takes the view that the local and regional authorities play a decisive role in bringing about sustainable economic development and in reinforcing civil society by giving specific shape to the national and community priorities through projects creating partnerships with players in the public and private spheres;
9. rõhutab vajadust võtta arvesse majandus- ja kaubanduskoostöö arengut Doonau eripiirkonnas, et aidata väärtustada selle liidu ja Lääne-Balkani piirkonna ühenduspunkti potentsiaali.
Stresses the need to take account of the development of economic and trade cooperation in the specific area of the Danube with a view to contributing to the exploitation of the potential of this area, the point at which the European Union and the Western Balkans region meet.
Ettepanek võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga
on the proposal for a Council and Commission decision on conclusion of the Protocol to the Stabilisation and Association Agreement between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Croatia, of the other part, to take account of the accession of the Republic of Bulgaria and Romania to the European Union
Lihtsustatud menetlus – kodukorra artikli 43 lõige 1
(Simplified procedure – Rule 43(1) of the Rules of Procedure)
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ( KOM(2007)0612 );
– having regard to the proposal for a Council and Commission decision ( COM(2007)0612 ),
– võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lausele koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikliga 310 ( C6-0463/2008 );
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 300(3), second subparagraph, in conjunction with Article 300(2), first subparagraph, second sentence and Article 310 of the EC Treaty ( C6‑0463/2008 ),
– võttes arvesse väliskomisjoni soovitust ( A6‑0490/2008 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0490/2008 ),
ELi-Horvaatia stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist ELiga
Protocol to the Stabilisation and Association Agreement between the EC and Croatia, to take account of the accession of Bulgaria and Romania to the EU
Direktiivi 2002/73/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) ülevõtmine ja kohaldamine
on transposition and application of Directive 2002/73/EC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions
tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ARVAMUS.........................................................14
OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS..............14
– võttes arvesse parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 16. detsembril 2003. aastal sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta
– having regard to the Interinstitutional Agreement of 16 December 2003 on Better Law-making
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust ( A6-0491/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0491/2008 ),
A. arvestades, et EÜ asutamislepingus sätestatud demokraatia ja õigusriigi põhimõtted muudavad vajalikuks selle, et õiguslooja jälgib nende õigusaktide rakendamist, mille ta on ise vastu võtnud;
A. whereas the principles of democracy and the rule of law, which are enshrined in the EC Treaty, make it appropriate for the legislator to monitor the implementation of the legislation which it has adopted,
B. arvestades, et parlamendi ülesanne kaasõigusloojana direktiivi 2002/73/EÜ rakendamise jälgimisel on keeruline, kuna komisjon on teinud kättesaadavaks vähe informatsiooni; arvestades, et nimetatud põhjusel saadeti liikmesriikide parlamentide pädevatele komisjonidele ja soolise võrdõiguslikkusega tegelevatele asutustele kirjad informatsiooni saamiseks ning nendele vastas 27 liikmesriikide parlamenti ja 16 soolise võrdõiguslikkusega tegelevat asutust;
B. whereas the task of Parliament as co-legislator concerning monitoring of the implementation of Directive 2002/73/EC is complicated due to the little information made available by the Commission; whereas for that reason, letters were sent to the competent committees of national parliaments and equality bodies asking for information, to which 27 national parliamentary assemblies and 16 equality bodies replied,
C. arvestades, et direktiiv 2002/73/EÜ on oluline tähis naiste ja meeste vahelise võrdsuse poole liikumisel ning võitluses soolise diskrimineerimise vastu ühiskonnas tervikuna;
C. whereas Directive 2002/73/EC is an important milestone in the process towards achieving equality between women and men and tackling discrimination on grounds of gender in society as a whole,
D. arvestades, et määratlus „seksuaalne ahistamine” sätestati esimest korda ELi tasandil direktiivis 2002/73/EÜ, milles määratleti ka otsene diskrimineerimine, kaudne diskrimineerimine ja ahistamine, keelati naiste diskrimineerimine raseduse või sünnituspuhkuse tõttu ning milles sätestati õigus naasta pärast sünnituspuhkust või isadus- või lapsendamispuhkust samale või samaväärsele töökohale, kui need õigused on liikmesriikide poolt tunnustatud;
D. whereas a definition of "sexual harassment" was set out for the first time at EU level in Directive 2002/73/EC, which also defined direct discrimination, indirect discrimination and harassment, prohibited discrimination against women on the grounds of pregnancy or maternity leave, and which provided for the right of return to the same job or an equivalent post after maternity, paternity or adoption leave, where such rights are recognised by Member States,
E. arvestades, et liikmesriigid võtsid endale direktiivi 2002/73/EÜ rakendamisel enne 5. oktoobrit 2005 mitu kohustust, nagu:
E. whereas Member States undertook a number of obligations in implementing Directive 2002/73/EC by 5 October 2005, such as:
Ø selle asutuse või nende asutuste määramine, kelle pädevusse kuulub meeste ja naiste võrdse kohtlemise edendamine, analüüsimine, jälgimine ja toetamine;
Ø the designation of a body or bodies whose competence includes the promotion, analysis, monitoring and support of equal treatment for men and women,
Ø sotsiaalse dialoogi edendamine tööturu osapoolte vahel eesmärgiga toetada võrdset kohtlemist, sealhulgas järelevalve teostamine töötavade, kollektiivlepingute jne üle;
Ø the promotion of social dialogue between the social partners with a view to fostering equal treatment, including through the monitoring of workplace practices, collective agreements, etc.,
Ø asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega peetava dialoogi innustamine eesmärgiga edendada võrdse kohtlemise põhimõtet;
Ø encouragement of dialogue with appropriate NGOs with a view to promoting the principle of equal treatment,
Ø võrdse kohtlemise edendamine töökohal planeeritud ja süstemaatilisel viisil, näiteks koostades ettevõttes soolist võrdõiguslikkust käsitlevad aruanded, milles esitatakse regulaarselt teavet meeste ja naiste võrdse kohtlemise kohta;
Ø promotion of equal treatment at the workplace in a planned and systematic way, for example through company equality reports with regular information on equal treatment of men and women,
Ø tõhusad meetmed, et tagada direktiivi rikkumise korral tegelikud karistused, mille puhul ohvrile makstava hüvitise ülemist piiri ei saa enne kindlaks määrata, välja arvatud väga vähestel juhtudel;
Ø effective measures to ensure real sanctions for breaches of the Directive, where compensation to victims may not be restricted by fixing a prior upper limit, except in very limited cases,
Ø selle tagamine, et soolise diskrimineerimise ja ahistamise ohvreid toetavatele isikutele võimaldatakse pahatahtliku kohtlemise eest samasugust kaitset;
Ø ensuring that persons supporting the victims of gender discrimination and harassment enjoy the same protection against adverse treatment,
Ø aruande esitamine komisjonile iga nelja aasta tagant nende meetmete kohta, mida on võetud konkreetsete eeliste andmiseks oma kutsealal alaesindatud sugupoolele, ning nende rakendamise kohta;
Ø reporting every four years to the Commission on measures taken to provide specific advantages to the under-represented sex in professional activities, as well as the implementation of such measures,
Ø selle tagamine, et neid lepingute või kokkulepete sätteid, mis on vastuolus kõnealuse direktiiviga, muudetakse või need tunnistatakse õigustühiseks;
Ø ensuring that provisions of contracts or agreements in breach of the Directive are amended or declared null and void,
F. arvestades, et direktiivi 2002/73/EÜ aeglane või vähekvaliteetne rakendamine ohustab Lissaboni strateegia edu ning ELi sotsiaalse ja majandusliku suutlikkuse täielikku välja arenemist,
F. whereas slow or low-quality implementation of Directive 2002/73/EC risks endangering the achievement of the Lisbon strategy and the development of the full potential of the EU's social and economic capacity,
G. arvestades, et mitmel liikmesriigil esines direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmisel raskusi, eelkõige seoses oma õigusaktidesse konkreetsete ja asjakohaste meetmete sisseviimisega, mis parandavad soolist võrdõiguslikkust ja vähendavad diskrimineerimist seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega;
G. whereas many Member States faced difficulty in transposing Directive 2002/73/EC, especially in introducing into their legislation specific and appropriate measures for improving gender equality and reducing discrimination as regards obtaining employment, vocational training and promotion, and working conditions,
H. arvestades, et näitajad kinnitavad, et võrdset kohtlemist käsitleva uue ja parandatud õigusakti jõustumine ei avaldanud järgnevatel aastatel märkimisväärset mõju naiste võimalusele saada tööd ja olla edutatud;
H. whereas indicators show that there were no effects worth mentioning on the ability of women to obtain employment and promotion in the years following the entry into force of the new, improved legislation on equal treatment,
I. arvestades, et mitmes liikmesriigis on teadmiste ja teadlikkuse puudumise tõttu kõnealuse lähenemisviisi kohta võimatu läbi viia soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist poliitiliste ja haldusotsuste kaudu;
I. whereas in many Member States, gender mainstreaming in political and administrative decisions is impossible due to a lack of knowledge and awareness of this approach,
J. arvestades, et sooline diskrimineerimine on süvenenud teistes sotsiaalsetes ja poliitilistes aspektides, mille põhjuseks on jätkuvalt esinevad soolised palgaerinevused, eelkõige nn naiste- ja meestekesksete majandussektorite vahel,
J. whereas gender discrimination in other social and political aspects is worsened by the persisting gender pay gap, especially between the so-called feminine and masculine economic sectors,
K. arvestades, et naiste majanduslik sõltumatus on nende emantsipatsiooni alus ning seetõttu on tööhõive koos seonduvate õigustega nende isikliku arengu ja sotsiaalse kaasatuse tagatis,
K. whereas the economic independence of women is fundamental to their emancipation, and employment with rights is therefore a guarantee for their personal development and for social inclusion,
6. taunib tõsiasja, et mitme liikmesriigi õigusaktides ei sõnastata otsese ja kaudse diskrimineerimise, ahistamise ja seksuaalse ahistamise mõisteid piisavalt selgelt ega üksikasjalikult;
Deplores the fact that legislation in several Member States does not include in a sufficiently clear and explicit manner definitions of direct and indirect discrimination, harassment and sexual harassment;
9. juhib tähelepanu asjaolule, et naise halvem kohtlemine raseduse või sünnituspuhkuse tõttu on diskrimineerimine; taunib tõsiasja, et mõned liikmesriigid ei ole selgesõnaliselt tunnustanud õigust naasta pärast sünnituspuhkust samale või samaväärsele töökohale;
Draws attention to the fact that less favourable treatment of a woman related to pregnancy or maternity leave constitutes discrimination; deplores the fact that some Member States have not recognised in an explicit manner the right to return to the same job or an equivalent post after maternity leave;
12. väljendab rahulolu nende liikmesriikide pingutuste üle, kes on direktiivi 2002/73/EÜ nõudeid laiendanud või tugevdanud, eriti selliste algatuste üle, mille abil on viidud kaitse diskrimineerimise eest uutesse ühiskonnakihtidesse;
Welcomes the efforts made by those Member States who have extended or reinforced the requirements of Directive 2002/73/EC, especially those initiatives that have introduced protection against discrimination into new sectors of society;
18. märgib diskrimineerimise ohvrite vähest usaldust kohtuliku kaitse suhtes; kutsub liikmesriike üles tagama, et antav abi oleks sõltumatu ja tasuta, tugevdama diskrimineerimise ohvritele antavaid garantiisid ning pakkuma kohtulikku kaitset isikutele, kes kaitsevad direktiiviga 2002/73/EÜ kaitstud isikut või annavad tema kasuks tunnistusi;
Notes the limited faith in judicial protection among victims of discrimination; calls on Member States to ensure that assistance granted is independent and free of charge, to strengthen guarantees for victims of discrimination and to provide for the judicial protection of persons defending, or giving evidence on behalf of, a person protected by Directive 2002/73/EC;
20. tunnistab positiivset mõju seoses diskrimineeriva tegevuse ärahoidmise ja hindamisega, mida on võimalik saavutada tihedas koostöös soolise võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste ja tööinspektorite vahel; kutsub liikmesriike üles nõudma tööinspektorite koolitamist seoses direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmisest tulenevate uute kohustustega ning loodud uute vahenditega, nagu tõendamiskohustuse muutmine;
Acknowledges the positive effects on preventing and assessing the existence of discriminatory practices that can be derived from the close cooperation between equality bodies and labour inspectors; calls on Member States to insist on the training of labour inspectors in light of the new responsibilities acquired as a result of the transposition of Directive 2002/73/EC, as well as on the new tools created, such as the shift of the burden of the proof;
23. juhib tähelepanu vajadusele edendada sotsiaalset dialoogi tööturu osapoolte vahel, et kohaldada võrdse kohtlemise põhimõtet, teostades järelevalvet töötavade, kollektiivlepingute, toimimisjuhendite, kogemuste ja head tavade uurimise ja vahetamise üle;
Points to the need to foster social dialogue between the social partners in order to apply the principle of equal treatment by means of the monitoring of workplace practices, collective agreements, codes of conduct, research and exchange of experience and good practice;
34. kutsub komisjoni üles vaatama läbi, mil määral on liikmesriigid kasutanud võimalusi positiivsete erimeetmete võtmiseks juhtudel, kui naiste ebasoodne olukord tööalases karjääris on eriti tõsine ja ilmne; kutsub komisjoni üles koostama antud küsimust käsitleva aruannet;
Calls on the Commission to examine to what extent Member States have availed themselves of the possibilities for taking specific, positive measures where the disadvantages faced by women in their professional careers are particularly serious and evident; calls on the Commission to draw up a report on this matter;
Sooline võrdõiguslikkus on põhiõigus, millel on ELi õiguses eelisseisund, kuid nagu nähtub 28,4 protsendipunktilisest erinevusest meeste ja naiste tööhõive määrades 2007. aastal 27 liikmesriigis
Gender equality is a fundamental right that enjoys a privileged status in EU law, but as showed by the 28,4 percentage points difference in employment rates between men and women corresponding to the year 2007 for the EU27
http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pdf/2008compendium_en.pdf , on sooline ebavõrdsus tööturul ikka veel lahendamist nõudev struktuurne probleem.
http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pdf/2008compendium_en.pdf , gender inequality in the labour market is still a structural problem which needs to be addressed.
Selle lahendamine on ülimalt tähtis mitte ainult sel ilmselgel põhjusel, et võrdsus on põhiõigus, vaid ka seetõttu, et 2000. aasta märtsis toimunud Lissaboni Euroopa Ülemkogul kehtestati Euroopa Liidule eesmärk tõsta naiste tööhõivet aastaks 2010 üle 60 %.
And doing so is of a paramount importance not only for the obvious reason that equality is a fundamental right, but also because the Lisbon European Council of March 2000 assigned the European Union the target of raising the employment rate of women to over 60% by 2010.
Lisaks sellele, palgaerinevusi kajastavad arvud näitavad, et sooline ebavõrdsus tuleb kaotada mitte üksnes tööhõive määra, vaid ka tööhõive kvaliteedi mõttes.
Furthermore, as the pay gap figures show the gender inequality gap needs to be closed not only in terms of employment rate, but also in terms of quality of employment.
Rahvusvahelise Ametiühingute Konföderatsiooni 2008. aasta raportis naiste ja meeste palgaerinevuste kohta maailmas märgiti, et naiste kõrgema haridustasemega ei kaasne tingimata palgaerinevuste vähenemine ning mõnel juhul need erinevused haridustaseme tõustes isegi kasvavad.
The International Trade Union Confederation 2008 report on the Global Gender Pay Gap , found that higher education of women does not necessarily lead to a smaller pay gap, and in some cases the gap actually increases with the level of education.
23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ, vastuvõtmisega andsid Euroopa Parlament ja nõukogu ELi liikmesriikidele tõhusa vahendi edendamaks siseriiklikke õigusakte, mis käsitlevad naiste ja meeste võrdset kohtlemist tööturul.
By adopting the Directive 2002/73/EC of 23 September 2002 amending Council Directive 76/207/EEC the European Parliament and the Council provided the EU Member States with an effective tool to enhance national legislation on equal treatment between women and men on the labour market.
Nimetatud direktiivi aeglane ja madalakvaliteediline rakendamine aga ohustab Lissaboni strateegia eesmärkide täitmist ja võimalust täielikult realiseerida ELi sotsiaalset ja majanduslikku suutlikkust.
However, slow or low quality implementation of this Directive risks endangering the fulfilment of the Lisbon strategy and the possibility to develop the full potential of the EU social and economic capacity.
Nõuete täitmine – ülevaade olukorrast
Compliance- State of art
Rikkumismenetlus teabe edastamata jätmise korral:
Procedures for non-communication:
Direktiivi ülevõtmise tähtaja lõpuks (5. oktoober 2005) ei olnud direktiivi ülevõtmise meetmetest teatanud üheksa liikmesriiki.
At the end of the deadline for transposition of the Directive (5 October 2005), nine Member States had not notify measures to transposed the Directive.
Sellest tulenevalt algatas komisjon kõigi nende liikmesriikide suhtes rikkumismenetlused, mille tulemuseks oli kaks mitteteatamisega seotud kohtumenetlust Belgia ja Luksemburgi vastu.
Consequently the Commission launched infringement proceedings against all those Member States which resulted in two procedures on non-communication against Belgium and Luxemburg.
Rikkumismenetlus mittevastavuse korral:
Procedures for non conformity:
Direktiivi sätete keerukuse ja uudsuse tõttu tuvastas komisjon ülevõtmisel hulga probleeme.
Due to the complexity and novelty of the provisions of the Directive, the Commission detected a high number of problems in the transposition.