natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Üks prioriteete on majanduse juhtimise raamistik, mis aitab tagada eelarveliste ja makromajanduslike tasakaalunihete vältimist ja parandamist.
A key priority is an economic governance framework that helps to ensure prevention and correction of fiscal and macroeconomic imbalances.
Selline raamistik looks eeldused jätkusuutlikule majanduskasvule ja finantsturgude stabiilsusele kogu euroalal.
Such a framework provides the pre-conditions for sustainable growth and financial stability in the euro area as a whole.
Seetõttu jagan seisukohta, et senised ettepanekud majanduse juhtimise parandamiseks ei ole piisavalt kaugeleulatuvad.
I therefore share the view that the proposals for a stronger economic governance framework thus far do not go far enough.
Vajame automaatsemaid järelevalvemenetlusi, k.a uut makromajanduse järelevalveraamistikku, mis on praegu arutusel.
We need more automatic surveillance procedures, including the new macroeconomic surveillance framework that is currently being discussed.
Mind julgustab asjaolu, et ka Euroopa Parlament on näidanud oma lähenemisviisis suuremat ambitsiooni, eriti automaatsuse suurendamise ning karistuste rakendamise laiendamise ja kiirendamise osas.
I am encouraged by the fact that also the European Parliament has shown more ambition in its approach, particularly as regards greater automaticity and the broader and timelier use of sanctions.
Minu arvates oleks mõttekas ka see, et makromajanduse järelevalve keskenduks selgelt euroala riikidele, millel on suured jooksevkonto puudujäägid, mille konkurentsivõime on oluliselt langenud või millel on palju riigi- ja erasektori võlga.
In my view, it would also make sense for macroeconomic surveillance to have a clear focus on the euro area countries with large current account deficits, significant losses of competitiveness and high levels of public and private debt.
Kas leiate, et valuutatehingute maks on kooskõlas ELi aluslepingutega, mis garanteerivad kapitali liikumisvabaduse?
Do you think that a currency transaction tax is compatible with EU Treaties which guarantee the freedom of capital movements?
Olen finantstehingute maksustamise suhtes skeptiline.
I am sceptical about taxation of financial transactions.
Esiteks kahtlen selles, et see avaldaks kasulikku mõju.
First, I doubt that there are beneficial effects.
Tehingukulude suurendamise tulemusel vähendaks selline maks turu likviidsust.
By increasing transaction costs, such a tax would reduce market liquidity.
Vastupidiselt mõnede maksustamise pooldajate lootustele saaks tehingumaks seetõttu ainult suurendada, mitte vähendada volatiilsust.
Contrary to the hopes of some proponents, a transaction tax could therefore probably increase, rather than decrease, volatility.
Samuti mõjutaks selline maksustamine ka mitte-spekulatiivseid äritehinguid, eriti moodsates tootmisprotsessides, mis hõlmavad suurt hulka rahvusvahelisi tarnijaid ja allhankijaid.
Moreover, such a tax would also affect non-speculative business transactions, especially in modern production processes involving a great number of international suppliers and subcontractors.
Üksainus kaubandusega seotud tehing valuutaturgudel käivitab reeglina hulga seotud tehinguid, kuna diilerid jagavad tellimuste jäägid omavahel ümber.
A single trade-related transaction in foreign exchange markets tends to set off a spate of related transactions, as dealers redistribute order balances between themselves.
Kui iga üksiktehingut maksustataks, võiks ettevõtlusega tegelemise kulukus suureneda oluliselt nii importijate kui ka eksportijate jaoks.
If each individual transaction is taxed, the cost of doing business could increase significantly for both importers and exporters.
Teiseks tooks kõnealuse maksu rakendamine kaasa suuri praktilisi raskusi.
Second, the implementation of such a tax would entail enormous practical difficulties.
Kui lühiajaliste finantstehingute maksustamist ei hakata rakendama kogu maailmas, ajaks see peaaegu kindlasti välisvaluuta turud mujale.
Unless adopted worldwide, a tax on short-term financial transactions would almost certainly drive foreign exchange markets offshore.
Ka katse vabastada mittespekulatiivseid voogusid maksust tooks kaasa hulga täiendavaid komplikatsioone tehingute vahel vahetegemisel.
If one tried to exempt non-speculative flows, it would also lead to a host of further complications in distinguishing between transactions.
Üldisemalt vaadates kaasneks sellega maksude struktureerimine eesmärgiga vähendada turuosaliste maksukohustust, mis kalduks vähendama turu läbipaistvust.
More generally, it could lead to tax-structuring activity designed to reduce market participants’ tax liability, which would tend to reduce market transparency.
Mulle teeb muret ka sellise meetme vastavus ELi aluslepingutele ning märgin, et EKP on tõstatanud oma ametlikus arvamuses sellega seotud juriidilisi küsimusi.
I am also concerned about the compatibility with EU treaties, and I note that the ECB has raised legal questions about this in an official opinion.
Neil põhjustel ei usu ma ka, et selline maks oleks kasulik euro kandidaatriikidele.
For these reasons I also do not believe that such a tax would be beneficial for euro candidate countries.
Stabiilsed vahetuskursid tuleks selle asemel saavutada usaldusväärse makromajandusliku poliitika abil ning olemasolevate Euroopa vahetuskursi mehhanismide kaudu.
Stable exchange rates should instead be achieved through sound macroeconomic policies and through the existing European Exchange Rate Mechanisms.
Milline on Teie arvamus nõukogu ja EKP vastavate rollide kohta euroala esindajana välissuhetes?
What is your view on the respective roles of the Council and the ECB in terms of external representation of the Euro zone?
Euroalal kuulub rahapoliitika liidu pädevusse.
In the euro area, monetary policy is a Union competence.
Seega tagab selle esindamise välissuhetes liidu institutsioon EKP.
Its external representation is therefore ensured by a Union institution, the ECB.
EKP esindab ka eurosüsteemi teisi ülesandeid rahvusvahelistes institutsioonides ja foorumites.
The ECB also represents the other tasks of the Eurosystem in international institutions and fora.
Sarnane põhjendus kehtib ka euro vahetuskursipoliitika puhul, mille eest vastutavad nii EKP kui ka nõukogu ning mida esindavad mõlemad institutsioonid rahvusvahelisel tasemel ühiselt.
A similar reasoning applies to the euro exchange rate policy, for which both the ECB and the Council bear responsibility and which is represented jointly by both institutions at the international level.
Peamiselt kuuluvad majanduspoliitilised meetmed siseriiklike ülesannete hulka, mida täidetakse Euroopa raamistikus.
Economic policies are largely a national responsibility, conducted within a European framework.
Sellest tulenevalt läheb majanduspoliitika esindamine välissuhetes peamiselt üle liikmesriikidele, kes kannavad ka enda rahvusvahelistes institutsioonides ja foorumites osalemisega seotud majanduslikku vastutust.
As a consequence, the external representation of economic policies devolves primarily on Member States, who also bear financial responsibility associated with their membership in international institutions and fora.
Sellegipoolest peavad liikmesriigid hoolega kooskõlastama oma tegevust pädevate liidu institutsioonidega alati, kui mõni teema kuulub osaliselt või täielikult liidu pädevusse.
That said, Member States need to coordinate closely with the competent Union institutions whenever a subject falls partly, or wholly, under Union competence.
Sedavõrd, kuidas liikmesriigid hakkavad tulevikus Euroopa Rahaliidu „majanduslikku sammu“ astuma, võivad nad aga saavutada oma poliitika kooskõlastatuma esinduse rahvusvahelisel tasemel, eriti euroala osas, kuna täiustatud majanduspoliitika kooskõlastamisraamistik saab sama valuutat jagavatele riikidele olema rangem.
However, as Member States step up EMU’s ‘economic leg’ in the future, they could achieve a more coordinated representation of their policies at international level, in particularly for the euro area, given that the enhanced coordination framework for economic policies will be more stringent for the countries sharing the single currency.
Euroala üks edasiliikumisvõimalus on kasutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 138, mis lubab euroala riikidel võtta vastu „ühiseid seisukohti Euroopa Rahaliitu erilist huvi pakkuvates küsimustes“ ning „tagada ühtne esindatus rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel“.
One way forward for the euro area is to make use of Article 138 of the TFU, which allows euro area countries to adopt “common positions on matters of particular interest for EMU” and to “ensure unified representation within the international financial institutions and conferences”.
Toodud põhjustel oleks isiklikult minu arvates mõttekas uurida põhjalikumalt seda võimalust, mis lõppastmes on loomulikult liikmesriikide poliitiline küsimus.
For the above reasons, I would personally see merits in exploring this option further, which of course is ultimately a political issue for Member States.
Kooskõlas EKP presidendi seisukohaga eelistan ka minna vahetuskursse mitte kommenteerida.
In line with the ECB president's stance, I also prefer not to comment on exchange rates.
Olles seda öelnud, jagan täielikult president Trichet’, Ameerika Ühendriikide rahandusministri Geithneri ning Föderaalreservi Süsteemi nõukogu esimehe Bernanke seisukohta, et dollari tugev ja stabiilne suhe oluliste vabalt liikuvate valuutadega on nii Ühendriikide kui ka globaalse majanduse huvides.
Having said that, I fully share the assessment of President Trichet, the United States Secretary of the Treasury Geithner, and the Chairman of the Board of Governors of the Federal Reserve System Bernanke that a strong and stable dollar vis-à-vis major floating currencies is in the interest of the United States and the global economy.
Pärast USA dollari suhtes de facto fikseeritud kursist loobumist 2010. aasta juunis on Hiina jüaani kurss USA dollari suhtes tõusnud peaaegu 5%, kuid langenud üle 8% euro suhtes ning reaalne ja nominaalne vahetuskurss on langenud 4% (24. mai 2011 seisuga).
Since the exit of its de facto peg to the US dollar in June 2010, the renminbi has appreciated by almost 5% against the US dollar, but it has depreciated by more than 8% against the euro and by almost 4% in nominal effective terms (as of 24 May 2011).
Julgustame Hiina ametivõimusid kasutama paindlikkust, mida võimaldab uus poliitiline raamistik, et lubada jüaani reaalse vahetuskursi aeglast tõusu.
We encourage the Chinese authorities to use the flexibility offered by the new policy framework to allow a gradual appreciation of the renminbi in effective terms.
Rahvusvaheline üldsus nõustub – nagu G20 liidrid kordasid ka eelmisel aastal Sŏulis –, et rohkem turgude poolt määratud vahetuskursisüsteemide suunas liikumine, vahetuskursi stabiilsuse tõhustamine, et see vastaks majanduse põhialustele, ja konkurentsieelist taotlevast valuuta devalveerimisest hoidumine on asjaomaste areneva majandusega riikide, sh Hiina, ja rahvusvahelise üldsuse huvides.
The international community agrees –as restated by G20 Leaders at their Summit in Seoul last year– that moving towards more market-determined exchange rate systems, enhancing exchange rate stability to reflect underlying economic fundamentals, and refraining from competitive devaluation of currencies, are in the interest of the emerging economies concerned, including China, and of the international community.
Koos teiste suurimate vabalt liikuvate valuutade juhtasutustega on meil olnud ühine huvi tugeva ja stabiilse rahvusvahelise finantssüsteemi vastu.
Together with the authorities of the other major floating currencies, we have a shared interest in a strong and stable international financial system.
Vahetuskursid peaksid kajastama majanduse baasnäitajaid.
Exchange rates should reflect economic fundamentals.
Ülemäärasel volatiilsusel ja vahetuskursside korrapäratul muutumisel on ebasoovitavad tagajärjed majanduslikule ja finantsstabiilsusele.
Excess volatility and disorderly movements in exchange rates have adverse implications for economic and financial stability.
Sellest tulenevalt tuleks valuutaturge jätkuvalt hoolega jälgida ning vajadusel koostööd teha.
This implies to continue to monitor exchange markets closely, and cooperate as appropriate.
Akadeemilises kirjanduses viidatakse, et erandlikes oludes võib koostöö näiteks valuutaturgudele sekkumise vormis olla tulemuslik juhul, kui sekkumine on koordineeritud, fundamentaalnäitajatega ja ametliku suhtlusega kooskõlas ning seda tehakse ajal, kui vahetuskursi kõrvalekalde ulatus on suhteliselt suur.
The academic literature suggests that, in exceptional circumstances, cooperation in the form of e.g. foreign exchange interventions can be effective if and when such interventions are concerted, consistent with fundamentals and official communication, and undertaken when the magnitude of exchange rate misalignment is relatively large.
Selles osas on G7 koordineeritud sekkumiste (nt 2000. aastal euro või 2011. aastal jeeni suhtes) kohta laialdaselt arvatud, et need olid edukad.
In this respect, concerted interventions by the G7 (for instance, in 2000 on the euro; or 2011 on the yen) are widely viewed as having been successful.
Euro rahvusvahelise rolli teemal nõustun 1999. aastal EKP poolt võetud neutraalse hoiakuga, mille kohaselt ei üritata selle rahvusvahelist kasutamist ei takistada ega soodustada.
On the international role of the euro, I agree with the neutral stance adopted by the ECB in 1999, neither trying to hinder nor trying to foster its international use.
See poliitiline seisukoht on jätkuvalt täiesti kehtiv, kuna valuutade rahvusvaheline kasutamine peaks tulenema turupõhistest protsessidest, milles välismaised majandusosalised otsustavad, kas üks või teine valuuta on atraktiivne väärtuse hoidmise viis.
This policy position remains fully valid since the international use of currencies should be the outcome of a market-driven process in which foreign economic agents decide on whether a currency is an attractive store of value.
Stabiilsusele orienteeritud rahapoliitikat järgides ning Euroopa finantsturgude integratsiooni soodustades on EKP ja eurosüsteem võib-olla kaudselt toetanud euro rahvusvahelist kasutamist, mis on saanud maailma tähtsuselt teiseks reservvaluutaks.
By pursuing a stability-oriented monetary policy and fostering financial integration in Europe, the ECB and the Eurosystem might contribute indirectly to the international use of the euro which has become the second-most important reserve currency in the world.
Kuidas Te hindate G20 saavutusi?
How do you assess the achievements of the G20?
G20 on mänginud väga olulist rolli poliitilise stiimuli pakkumisel kriisitõrje, kriisilahendamise ja tulevaste kriiside ennetamiseks.
The G20 has played a crucial role in providing high-level political impetus for crisis containment, crisis management and future crisis prevention.
Seetõttu tuleb jätkuvalt tagada G20 sidusus ajal, kui selle kriisi seljataha jätame, mitte vähetähtsana ka sel eesmärgil, et tagada seni kokku lepitud poliitiliste tegevuste täielik ja kooskõlaline rakendamine.
G20 cohesion must continue to be ensured, as we put the crisis behind us, not least to ensure that policies agreed to date are fully and consistently implemented.
Seega tuleb vägagi tervitada, et G20 riikide juhid rõhutavad jätkuva rahvusvahelise poliitilise kooskõlastamise tähtsust, et tulla toime finantskriisi algpõhjustega ja panna alus tugevale ülemaailmsele majanduskasvule.
It is hence highly welcome that G20 Leaders underline the importance of continued international policy cooperation to address the root causes of the financial crisis and to lay the foundations for sound global economic growth.
Olles ise osalenud paljudel G20 rahandusministrite ja keskpankade juhtide koosolekutel ning ka tippkohtumistel, pean ütlema, et G20 liikmete kollektiivse vastutustunde kõrge tase on mulle julgustav.
Having myself attended many meetings of G20 finance ministers and central bank governors, as well as Summits, I must say that I am encouraged by the high level of collective responsibility by G20 members.
Esiteks, G20 tugeva, jätkusuutliku ja tasakaalustatud majanduskasvu raamistik on oluline mitmepoolse koostöö mehhanism.
First, the G20 Framework for Strong, Sustainable and Balanced Growth is a key mechanism in multilateral cooperation.
Selle raamistiku eesmärk on aidata juhtida üleminekut kriisile reageerimiselt tugevatele, jätkusuutlikele ja tasakaalustatud majanduskasvu mustritele ning lahendada finantskriisi arengusse panustanud globaalseid tasakaalunihkeid.
The aim of this framework is to help manage the transition from crisis response to a strong, sustainable and balanced pattern of global growth as well as to address the global imbalances that contributed to the financial crisis.
Nüüd on tähtis, et G20 liikmed järgiksid selles raamistikus võetud kohustusi täielikult.
It is now important that all G20 members fully live up to their commitments made within this framework.
Teiseks, G20 riikide juhid kiitsid heaks finantssüsteemi ümberkujundamise jaoks võtmetähtsusega elemendid, sh Baseli komitee ja finantsstabiilsuse nõukogu tehtud töö.
Second, G20 Leaders endorsed the key building blocks for the transformation of the financial system, including the work done by the Basel Committee and the FSB.
Praegu on hädavajalik, et G20 rakendaksid saavutatud kokkuleppeid täielikult ja järjekindlalt ning näitaksid võetud kohustuste täitjatena eeskuju.
It is now crucial for G20 members to fully and consistently implement the agreements reached and to lead by example in living up to the commitments made.
Riikide ja piirkondade tasemel on käimas töö G20 eesmärkide ning FSB konkreetsete, üksikasjalike ja ambitsioonikate finantsstabiilsuse parandamise soovituste elluviimiseks ning see töö annab juba tulemusi.
Work is underway at national and regional levels to implement the G20 objectives and the FSB’s concrete, detailed and ambitious recommendations for strengthening financial stability, and this is already delivering results.
Tähtsaid ülesandeid seisab meie ees aga veel, muuhulgas uute Basel III pankade kapitali- ja likviidsusnõuete täielik rakendamine, süsteemselt oluliste finantsinstitutsioonide käsitlemine ning varipanganduse jälgimine ja regulatsioon.
But important tasks remain, inter alia to fully implement the new Basel III bank capital and liquidity standards, to address systemically important financial institutions, as well as to strengthen the monitoring and regulation of shadow banking.
Teised olulised töövaldkonnad on börsiväliste ning tuletisinstrumentide turgude usaldusväärsuse ja läbipaistvuse parandamine, makromajanduse usaldusväärsuse raamistike ja vahendite väljatöötamine ning lähenemise saavutamine tugevdatud raamatupidamisstandardite alal.
Other important areas include improving the robustness and transparency of OTC and commodity derivatives markets, developing macroprudential frameworks and tools and achieving convergence on strengthened accounting standards.
Kolmandaks tehakse olulisi pingutusi rahvusvahelise rahasüsteemi toimimise parandamiseks.
Third, important efforts are underway to strengthen the functioning of the International Monetary System.
Töö on alanud muuhulgas sidusate lähenemisviiside ja meetmete kavandamisel potentsiaalselt destabiliseerivate kapitalivoogudega tegelemiseks ning globaalse likviidsuse juhtimiseks.
Work has begun inter alia on devising coherent approaches and measures to deal with potentially destabilizing capital flows as well as the management of global liquidity.
Seoses kapitalivoogude valdkonnaga rõhutaksin, et reeglina tuleks kapitalivoogude ajutist kontrolli vaadelda viimase võimalusena ning mitte mõistlike makroökonoomiliste, makromajanduse usaldusväärsuse ega struktuursete meetmete asendajana.
With regard to the area of capital flows, I would stress that, as a rule, temporary controls of capital inflows should be seen as a policy instrument of last resort and not a substitute for sound macroeconomic, macro-prudential and structural measures.
Kapitalivoogude moonutuste ja negatiivsete välismõjude piiramiseks on tõepoolest tähtis tugevdada rahvusvahelist koostööd, leppides näiteks kokku põhimõtete ja parimate tavade suhtes.
To limit the distortions and negative externalities of capital controls, it is indeed important to strengthen international cooperation e.g. by agreeing on principles and best practices.
Mis puudutab globaalse likviidsuse juhtimist, siis rõhutaksin, et jõupingutused finantssüsteemide vastastikuste seoste paremaks mõistmiseks on teretulnud.
As far as the management of global liquidity is concerned, I would emphasize that efforts to better understand financial interconnectedness are welcome.
Peab siiski arvestama, et mis tahes mehhanism piiriülese likviidsuse suunamiseks globaalsel tasandil ei toimi ilma keskpankade otsese või kaudse koostööta, kuna ainult neil on suutlikkus soovitavaid likviidsuse koguseid pakkuda.
That said, any mechanism to channel cross-border liquidity at the global level will not work without the direct or indirect co-operation of central banks, since only the latter have the ability to provide the desired amounts of liquidity.
Seoses sellega ei saa ega tohi keskpangad võtta eelnevaid kohustusi rahvusvaheliseks likviidsuse pakkumiseks kriisi ajal.
In that context, central banks cannot, and should not, commit ex ante to the provision of international liquidity in a crisis.
Kas usute, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule ja Euroopa järelevalveasutustele antakse tõhusad volitused?
Do you believe the ESRB and the ESA's will have effective powers?
Mikromajanduse ja makromajanduse usaldusväärsuse järelevalve vahelise vastastikuse mõju ja kooskõlastamise tagab süsteemsete riskide nõukogu (ESRB) institutsioonidevaheline struktuur, milles järelevalveasutusi esindavad hääleõiguslike liikmetena nende esimehed.
The interplay and coordination between micro- and macro-prudential supervision are ensured by the inter-institutional structure of the ESRB whereby the ESAs are represented through their chairs as voting members.
Lisaks sellele tagab ESRB ja Euroopa järelevalveasutuste (ja üldisemas plaanis siseriiklike järelevalveasutuste) vahelise koostöö Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi (ESFS
Furthermore, the cooperation between the ESRB and the ESAs (and more generally the national supervisors) is ensured by the provision in the legislation of a broad duty of cooperation and exchange of information among the components of the European System of Financial Supervision (ESFS
Euroopa finantsjärelevalve süsteemi moodustavad ESRB ja Euroopa järelevalveasutused koos siseriiklike finantsjärelevalve asutustega ja Euroopa järelevalveasutuste ühiskomiteega. ) osade vahelise laiaulatusliku koostöö- ja teabevahetuskohustuse sätestamine õigusaktides.
The ESRB and the ESAs, together with the national financial supervisors and the Joint Committee of the ESAs, form the European System of Financial Supervision (ESFS). ).
Makro- ja mikrotasandi järelevalveasutuste vaheline koostöö on eriti oluline, kuna makromajanduse usaldusväärsuse järelevalvet hakatakse ootustekohaselt rakendama peamiselt usaldusväärsuse järelevalve ja regulatiivsete meetodite abil.
The cooperation between macro and micro supervisors will be in particular crucial as macroprudential supervision is expected to be implemented mostly through prudential supervisory and regulatory tools.
Seetõttu on ESRBle antud makromajanduse usaldusväärsuse tagamise mandaadi täitmiseks vaja korralikku kooskõlastamist siseriiklike järelevalveasutustega, mis on ESRB soovituste saajad.
Therefore, the implementation of the macroprudential mandate assigned to the ESRB will require proper coordination with the national supervisory authorities that will be the addressee of the ESRB’s recommendations.
Selles kontekstis on eriti tähtis roll Euroopa järelevalveasutustel, millel on õiguslikust raamistikust tulenev mandaat tagada ESRB hoiatuste ja soovituste nõuetekohane järgimine.
In this context, of particular importance will be the role of the ESAs, which are mandated by the legislative framework to ensure the proper follow-up to ESRB warnings and recommendations.