natgillin/translations-raw huggingface dataset:
33. usub, et ühenduse valdkondlike poliitikate territoriaalse mõju paremaks kooskõlastamiseks tuleks seda mõju paremini mõista ja mõõta; nõuab seepärast, et komisjon jätkaks valdkondlike poliitikate territoriaalse mõju hindamist ning laiendaks olemasolevaid mõjuhinnangu mehhanisme (nt strateegilise keskkonnamõju hindamine) territoriaalsetele aspektidele; palub komisjonil esitada ka konkreetsed moodused, kuidas luua sünergiat nende territoriaalsete ja valdkondlike poliitikate vahel, ning jätkuvalt hinnata Lissaboni ja Göteborgi strateegia panust territoriaalsesse ühtekuuluvusse;
Believes that in order better to coordinate the territorial impact of sectoral Community policies, there needs to be a better understanding and measurement of those impacts; urges the Commission, therefore, to proceed with a territorial impact assessment of those policies, and to extend the existing impact assessment mechanisms, such as the Strategic Environmental Assessment, to territorial aspects; calls on the Commission also to present concrete ways of creating synergies between those territorial and sectoral policies and to proceed with an assessment of the contribution of Lisbon and Gothenburg strategies on territorial cohesion;
37. kutsub komisjoni, liikmesriike ja piirkondi üles teostama aktiivset poliitikat, mis toetab ettevõtete innovatsiooni ja konkurentsivõimet ning võimaldab koostööd ettevõtete, avaliku sektori, koolide ja ülikoolide vahel, ning tagama VKEde esindusorganisatsioonidele võimaluse otse osaleda territoriaalpoliitika kujundamises;
Calls on the Commission, the Member States and the regions, furthermore, to pursue an active policy that supports innovation and competitiveness of enterprises and allows for mutual cooperation between businesses, the public sector, schools and universities, and to ensure that organisations representing SMEs can participate directly in defining territorial policies;
41. on seisukohal, et integreeritud lähenemisviisiga on rohkem eduvõimalusi, kui iga territooriumi arengustrateegia väljatöötamisse ja rakendamisse kaasatakse juba algusest peale vastavalt nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta)
Considers that taking an integrated approach will have a greater chance of success if the regional and local authorities, as well as stakeholders, including economic, social and other partners in accordance with Article 11 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
ELT L 210, 30.7.2006. artiklile 11 piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, samuti sidusrühmad, sealhulgas majandus- ja sotsiaalpartnerid ning muud partnerid, kes teavad ja mõistavad vastava territooriumi vajadusi ja eripärasid; kutsub komisjoni üles koostama suunised, mis aitavad liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel integreeritud lähenemisviisi kõige tõhusamal moel rakendada ning luua toimivaid partnerlusi kõnealuste territooriumide tulevaste strateegiate väljatöötamiseks;
OJ L 210, 30.7.2006. , who can provide an overall view and understanding of the needs and specificities of a given territory, are involved from the beginning in the designing and implementation of the development strategies of each territory; calls on the Commission to draw up guidelines to help Member States, as well as regional and local authorities to implement the integrated approach in the most efficient way and to establish effective partnerships in the development of future strategies for the territories concerned;
44. tuletab meelde, et probleemid struktuuripoliitika rakendamisel on osaliselt tingitud menetluste liigsest jäikusest ja keerukusest ning seetõttu tuleks kaaluda nende menetluste lihtsustamist ning vastutuse ja pädevuse selget jagamist ELi, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel; on seisukohal, et territoriaalne juhtimine sõltub suurel määral selliste selgete eeskirjade kehtestamisest; kordab oma palvet komisjonile esitada viivitamata sellekohased konkreetsed ettepanekud;
Recalls that problems in implementing structural policy are due in part to the excessive rigidity and complexity of procedures and that, consequently, consideration should be given to simplifying those procedures and clearly dividing responsibilities and competences between the EU, the Member States and regional and local authorities; considers that territorial governance will depend strongly on the establishment of such clear rules; reiterates its call to the Commission to come forward without delay with a set of concrete proposals to that effect;
Käesolev algatusraport on vastuseks territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevale rohelisele raamatule ning sisaldab ka mõningaid mõtteid ELi tulevase ühtekuuluvuspoliitika üle toimuva arutelu praeguse olukorra kohta, nii nagu see on esitatud majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlevas viiendas eduaruandes.
This initiative report responds to the Green Paper on Territorial Cohesion and also includes some general considerations about the state of the debate on the future EU cohesion policy, as presented in the Fifth Progress Report on Economic and Social Cohesion.
Raportis analüüsitakse rohelist raamatut ja esitatakse mõned esialgsed mõtted vastuseks kõnealusele olulisele poliitikadokumendile.
It provides an analysis of the Green Paper and brings forward some initial ideas in response to this important policy paper.
Regionaalarengukomisjon usub, et on tähtis, et Euroopa Parlament ei võtaks vastu selge seisukoha mitte üksnes territoriaalse ühtekuuluvuse rolli ja mõistmise, vaid ka ELi regionaalpoliitika tuleviku küsimuses.
The Committee on Regional Development believes it is important that the European Parliament adopts a clear view not only on the understanding and role of territorial cohesion, but also on the future of EU regional policy.
2005. aasta 28. septembril täiskogu istungil vastuvõetud algatusraportis „Territoriaalse ühtekuuluvuse roll regionaalarengus” (raportöör Ambroise Guellec) nõudis Euroopa Parlament tungivalt, et Euroopa Komisjon töötaks viivitamata välja valge raamatu territoriaalse ühtekuuluvuse kohta.
In its own-initiative report on "The role of territorial cohesion in regional development" (rapporteur: Ambroise Guellec), adopted in plenary on 28 September 2005, the European Parliament urged the European Commission to proceed promptly with the publication of a "White Paper on Territorial Cohesion".
See oli tol ajal Euroopa Parlamendi poolne selge osutus, et territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõte omab ELi regionaalpoliitika tulevase arengu puhul olulist tähtsust.
At that time, this was a clear indication on the side of the European Parliament, that the concept of "territorial cohesion" would be instrumental to the future development of EU regional policy.
Seetõttu oli vaja territoriaalne ühtekuuluvus asjakohaselt määratleda.
For that reason, it needed to be properly defined.
Territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtte lisamine majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrvale Lissaboni lepingus (ELi lepingu artikkel 3 ja artikkel 174) tugevdas seda põhimõtet veelgi, kuid sellest hoolimata jäid määratlus, meetodid ja lähenemine mõnevõrra ebaselgeks.
The inclusion of "territorial" alongside "economic and social" cohesion in the Lisbon Treaty (Article 3 TEU and Article 174 TEU), further consolidated this concept, which nonetheless remained somewhat unclear in its definition, methods and approach.
Kuid juba 1990. aastatest peale on toimunud üldine arutelu territoriaalse ühtekuuluvuse teemal.
However, since the 90s, a general debate on territorial cohesion has already been in progress.
1999. aastal algatas Euroopa ruumi arenguplaani vastuvõtmine protsessi, mis viis 2007. aastal Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava vastuvõtmiseni ruumilise planeerimise ja linnaarenduse vastutavate ELi ministrite poolt.
In 1999, the European Spatial Development Perspective (ESDP) initiated a process leading up to the 2007 adoption of the "Territorial Agenda of the European Union" by the EU Ministers responsible for spatial planning and urban development.
Kõnealustes poliitikadokumentides pöörati suurt tähelepanu rollile, mida territoriaalne ühtekuuluvus võib omada harmoonilise, säästva arengu tagamisel kogu Euroopa Liidus.
These policy documents placed great emphasis on the role that territorial cohesion would be called to play in ensuring a harmonious, sustainable development across the Union.
Euroopa Parlament vastas kõnealusele lähenemisele positiivselt oma raportis „Territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmed” (raportöör Gisela Kallenbach) ning kordas nõuet, et komisjon annaks oma tulevases territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevas rohelises raamatus territoriaalsele ühtekuuluvusele selge määratluse.
The European Parliament responded positively to this approach in its report on the "Follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter" (rapporteur: Gisela Kallenbach), reiterating its request for a clear definition of territorial cohesion in the forthcoming Green Paper on Territorial Cohesion.
Praegune olukord seoses aruteluga ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle
State of the debate on the future of cohesion policy
Ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle toimunud avaliku arutelu tulemused on esitatud majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlevas viiendas eduaruandes.
The results of the public consultation on the future of EU cohesion policy are presented in the Fifth Progress Report on economic and social cohesion.
Kõnealune eduaruanne koosneb kahest osast.
This progress report consists of two parts.
Parlament toetab kõnealuse arutelu peamisi järeldusi (arutelu käigus saadi üle 100 kaastöö).
The Parliament can endorse the main conclusions of this consultation process (for which more than 100 contributions were received).
Need vastavad täielikult seisukohtadele Euroopa Parlamendi raportis majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse neljanda aruande kohta (raportöör Ambroise Guellec).
They correspond entirely to the positions adopted in the EP's report on Fourth Cohesion Report (rapporteur: Ambroise Guellec).
Nende hulgas on renatsionaliseerimise katsete tagasilükkamine ning pühendumine ühtsele ühenduse poliitikale, mis peaks olema suuteline käsitlema ka üleilmastumise, kliima ja demograafiliste muutustega seonduvaid küsimusi.
Those include the rejection of any attempt for re-nationalisation and the commitment to a single Community policy, which should also be in a position to address challenges like globalisation, climate and demographic change.
Raportis väljendatakse ka kindlat veendumust, et ühtekuuluvuspoliitika peaks hõlmama kõiki ELi piirkondi, luues neist kõigile lisandväärtust, ning mitte ainult kõige vaesemaid lähenemispiirkondi.
The report also expresses the strong belief that this policy should cover all EU regions, by representing an added value for everyone, and not just the poorest convergence regions.
Ühtlasi rõhutatakse koostoime vajalikkust kohapeal ja erinevate valdkondlike poliitikate vahelise integreeritud lähenemise olulisust, et saavutada kohapeal optimaalsed tulemused majanduskasvuks ja arenguks.
It also stresses the need for synergies and an integrated approach between the different sectoral policies in order to achieve the optimal result for growth and development on the ground.
Komisjoni rohelise raamatu sisu
Content of the Commission's Green Paper
Euroopa Komisjon võttis territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva rohelise raamatu lõpuks vastu 6. oktoobril 2008 pealkirjaga „Territoriaalse mitmekesisuse muutmine Euroopa tugevaks küljeks”.
The European Commission finally adopted the Green Paper on Territorial Cohesion on 6 October 2008 with the title "Turning Territorial Diversity into strength".
Raamatus ei esitata territoriaalse ühtekuuluvuse määratlust; selle asemel algatatakse raamatuga laiaulatuslik arutelu piirkondlike ja kohalike asutuste, ühenduste, VVOde ja kodanikuühiskonnaga; arutelu eesmärk on paremini ja ühtselt mõista territoriaalset ühtekuuluvust ja selle mõju ELi regionaalpoliitika tulevikule.
The paper does not provide a definition of "territorial cohesion"; instead, it launches a wide consultation with regional, local authorities, associations, NGOs, civil society aimed at furthering the shared understanding of this new concept and its implications for future EU regional policy.
Selleks esitatakse raamatus loetelu konkreetsetest küsimustest, mis hõlmavad eri aspekte, sealhulgas määratlust.
To do this, it provides a list of concrete questions that cover different aspects including a definition.
Avalik arutelu kestab kuni 2009. aasta veebruari lõpuni.
This public consultation will be open till the end of February 2009.
Rohelise raamatu kohaselt tähendab territoriaalne ühtekuuluvus kõigi ELi territooriumide harmoonilise arengu tagamist ning veendumist, et kodanikel on võimalus territooriumide iseloomulikke omadusi võimalikult suures ulatuses ära kasutada.
According to the Green Paper, territorial cohesion is about ensuring the harmonious development of all EU territories, and about making sure that their citizens are able to make the most of the inherent features of these territories.
Rohelises raamatus tehakse ettepanek, et mitmekesisuse peaks tegelikult muutma tugevaks küljeks ja konkurentsieeliseks, mis aitab kaasa kogu ELi säästvale arengule.
The Green Paper suggests that diversity should actually be transformed into an asset and competitive advantage that contributes to the sustainable development of the entire EU.
Seetõttu on peamine väljakutse aidata territooriumidel oma tugevaid külgi kõige paremal viisil ära kasutada.
The main challenge is thus to help territories make the best use of their assets.
Kõnealuse eesmärgiga seoses tunnistatakse rohelises raamatus, et tõhusad lahendused nõuavad sageli integreeritud lähenemist ja koostööd eri asutuste ja asjaomaste sidusrühmade vahel.
For that purpose, the Green Paper acknowledges that effective solutions often require an integrated approach and cooperation between the different authorities and stakeholders involved.
Ühtlasi tuuakse eraldi välja vajadus parandada ühtekuuluvuspoliitika juhtimist, et muuta see paindlikumaks ja võimeliseks kohanduma kõige asjakohasema sekkumisulatusega.
It also makes special reference to the need for improved governance of cohesion policy in order to make it more flexible and capable of adapting to the most appropriate scale of intervention needed.
Rohelises raamatus keskendutakse vajadusele tagada linnade ja maapiirkondade tasakaalustatud areng ning soovitatakse vahendeid maapiirkondade elanikkonna kahanemise ja valglinnastumise vältimiseks.
The Green Paper focuses on the need to ensure a balanced urban-rural development and suggests means to avoid depopulation and urban sprawl.
Raamatus arendatakse välja kolm võtmemõistet, mille alusel tuleks välja töötada konkreetsed poliitikameetmed : kontsentratsioon, ühendamine ja koostöö :
It elaborates on three key concepts, on the basis of which specific policy actions need to be developed: concentration, connection and cooperation :
Seega seondub territoriaalne ühtekuuluvus tiheda asustuse eeliste ärakasutamisega, kuid samas ka kasvu liigse kontsentratsiooni vältimisega ja sellega, et võimaldada kõigil piirkondadel kontsentratsioonist tulenevatest suurematest tuludest osa saada.
Thus, territorial cohesion is about building on gains stemming from concentration, but also avoiding excessive concentrations of growth and facilitating the access to the increasing returns of agglomeration in all territories.
v Ühendamine rõhutab vajadust liikuda integreeritud Euroopa poole, mis pakub kiiret ja tõhusat ligipääsu turgudele, teenustele ja inimestele.
v Connection highlights the need to move toward an integrated Europe which offers fast and efficient access to markets, services and people.
Silmas peetakse transporti, aga ka ühtse turu aluseks olevate infrastruktuuride tõhusat toimimist – ligipääsu tagamist tervishoiule ja haridusele, Interneti-lairibaühendusele ja energiavõrkudele.
This includes transport, but also infrastructures underlying the effective functioning of the Single Market - such as those guaranteeing access to health and education, to broadband internet or to energy networks.
Kõik need ühendusvõimalused on praegu Euroopa Liidus endiselt ebaühtlaselt jaotunud.
All these connections remain unevenly distributed across the Union today.
v Koostöö on alati olnud ühtekuuluvuspoliitika oluline tugisammas.
v Cooperation has always been an important pillar for cohesion policy.
Rohelises raamatus väidetakse, et kõnealuses valdkonnas tuleb teha veelgi rohkem, et käsitleda küsimusi, mis on oma olemuselt piiriülesed ja hõlmavad valdkondi töölesõidust keskkonnaprobleemideni.
The Green Paper argues that even more needs to be done in that respect, in order to address issues that are cross-border by nature and range from commuting to environment.
Kõnealune koostöö peaks toimuma paljudel tasanditel ja hõlmama uusi partnereid.
This cooperation should occur at many levels and involve new partners.
Komisjon tunnistab ka geograafilise eripäraga kolme liiki piirkondade (mägipiirkonnad, saared, hõreda asustusega alad) ees seisvaid erilisi arengualaseid väljakutseid ning uurib, kas kõnealuste probleemide kõrvaldamiseks on vaja erimeetmeid.
The Commission also acknowledges the particular development challenges that three types of regions with specific geographical features (mountains, islands, sparsely populated areas) face, and looks at whether special policy measures are required in order to offset these problems.
Lõpetuseks juhib komisjon tähelepanu mitmele ELi valdkondlikule poliitikale, millel on tugev territoriaalne mõju (nt transpordi-, energia-, tööhõive- ja keskkonnapoliitika, ühise põllumajanduspoliitika esimene sammas), ning osutab nendevahelise koostoime saavutamise olulisusele.
Finally, the Commission highlights a number of sectoral EU policies, which have a strong territorial impact (e.g. transport, energy, first pillar of CAP, employment, environmental), pointing to the importance of creating synergies between them.
Raportööri üldised märkused
General remarks by the rapporteur
A. ROHELINE RAAMAT
A. THE GREEN PAPER
· Rohelise raamatu vastuvõtmine : raportöör tunneb heameelt territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva rohelise raamatu üle, kuna see on vastus Euroopa Parlamendi pikaajalisele nõudmisele.
· Adoption of a Green Paper : The rapporteur welcomes the adoption of the Green Paper on Territorial Cohesion, as it responds to a long-standing demand of the European Parliament.
Hoolimata asjaolust, et Lissaboni lepingut ei ole veel ratifitseeritud ja seega puudub territoriaalsel ühtekuuluvusel praegu ametlik lepinguline alus, nähakse rohelises raamatus ette esimene analüüs kõnealuse põhimõtte valdkonnas, mis on Euroopa Liidule sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse kõrval üheks peamiseks prioriteediks.
Despite the fact that the Lisbon Treaty is not yet ratified and, therefore, “territorial cohesion” does not currently have a formal Treaty basis, this Green Paper provides for a first analysis of this concept that will be a key priority for the Union, alongside economic and social cohesion.
· Määratlus : kõnealusel rohelisel raamatul jääb aga puudu ambitsioonikusest, kuna esitatud ei ole uue põhimõtte konkreetset määratlust, nagu alguses eeldati.
· Definition : This Green Paper, however, lacks ambition to the extent that it does not provide a concrete definition of this new concept, as originally anticipated.
Täpsemalt tähendab see territoriaalse ühtekuuluvuse toimivaks muutmisel edasisi viivitusi.
In concrete terms, this implies a further delay in making operational the notion of "territorial cohesion".
Tuleb rõhutada, et Euroopa Parlament ootab territoriaalse ühtekuuluvuse selget määratlemist avaliku arutelu tulemusena, määratluses peaksid ühiselt kokku leppima, seda peaksid jagama ja sellest ühtmoodi aru saama kõik regionaalpoliitika sidusrühmad.
It should be stressed that the European Parliament expected a clear definition of territorial cohesion to result from the public consultation, which will be commonly agreed, shared and understood by all stakeholders in the field of regional policy.
· Avalik arutelu : sellega seoses avaldab raportöör heameelt avaliku arutelu käivitamise üle.
· Public consultation : In that sense, the rapporteur welcomes the launching of a public consultation on territorial cohesion.
· Valge raamatu väljaandmise ootus : raportöör usub, et Euroopa Parlament peab olema kindel oma nõudes avaldada käesoleva aruteluprotsessi lõpus territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev valge raamat.
· Awaiting the publication of a White Paper : The rapporteur believes that the European Parliament should be firm in demanding the publication of a White Paper on Territorial Cohesion, following the end of the consultation process.
Samuti on raportöör seisukohal, et valge raamatu avaldamine sillutab teed territoriaalse ühtekuuluvuse muutmisele konkreetseteks säteteks, mis tuleks esitada järgmises 2013. aastale järgnevaks programmiperioodiks ettenähtud struktuurifonde käsitlevas õigusaktide paketis.
The rapporteur also considers that the publication of a White Paper could only pave the way for translating "territorial cohesion" into concrete provisions, which should be introduced in the next legislative package on Structural Funds for the post-2013 programming period.
· Finantsaspektid : raportöör on nõus, et praegusest arutelust tuleks kõrvale jätta igasugused finantstagajärjed ja mõju eelarvele.
· Financial aspects : The rapporteur agrees with excluding all references to budgetary and financial implications of territorial cohesion from the current debate.
Raportööri arvates peaks Euroopa Parlamendi seisukoht piirduma uue eesmärgi poliitiliste aspektidega ning hilisemas etapis tuleks arutada, kas, kuidas ja millisel määral see uus põhimõte pärast 2013. aastat ELi eelarvet mõjutab.
He consideres that the position by the European Parliament should rather confine to the political aspects of this new objective and to reflect at a later stage on whether, how or to what extent this new concept might affect the EU budget for the post-2013 period.
B. TERRITORIAALSE ÜHTEKUULUVUSE PÕHIMÕTE
B. THE CONCEPT OF TERRITORIAL COHESION
Uue põhimõtte analüüs : raportöör on seisukohal, et territoriaalne ühtekuuluvus on eraldiseisev põhimõte, mis peaks andma lisandväärtust majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele.
Analysing the new concept : The rapporteur believes that territorial cohesion is a distinct concept that should provide tangible added value to economic and social cohesion.
Ühtekuuluvuse kolm komponenti (majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne) peaksid olema üksteist täiendavad ja vastastikku tugevdavad, kuid säilitama ühtses integreeritud mõistes siiski oma eraldi ülesanded.
The three component parts of cohesion (economic, social and territorial) should be complementary and mutually reinforcing, maintaining however their own separate mission in a single integrated concept.
Seetõttu ei tohiks nimetatud eesmärkide vahel hierarhiat olla.
Therefore, there should be no hierarchy between these objectives.
Käesolevas arutelus ei tuleks mitte ainult määratleda territoriaalse ühtekuuluvuse lisandväärtus ja konkreetne kasu, mida Euroopa kodanikud territoriaalse ühtekuuluvuse kohapeal rakendamisest peaksid saama, vaid ka kaaluda, kuidas süvalaiendada kõnealust mõistet ELi tulevasse regionaalpoliitikasse.
The current debate should not only attempt to determine the added value of territorial cohesion, and the concrete benefits that European citizens are expected to derive from its implementation on the ground, but also to consider how this concept will be mainstreamed into future EU regional policy.
Ebaühtlase Euroopa väljavaate tagasilükkamine : raportöör on seisukohal, et Euroopa Liidu harmooniline areng aitab tõhusalt kaasa ELi majanduse konkurentsieeliste suurendamisele.
Rejecting the prospect of an asymmetric Europe : The rapporteur feels that the harmonious development of the Union will effectively contribute to raising the competitive advantage of the EU economy.