natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. arvestades, et praegune kriis mõjutab kõige tõsisemalt väikese sissetulekuga majapidamisi nii Euroopa Liidus kui ka arengumaades, kus majapidamise kogu sissetulekust kulutatakse toidule 60–80 %, kusjuures ELi keskmine näitaja on väiksem kui 20 %;
J. whereas the present crisis impacts most heavily on low-income households in both the European Union and in the developing world, where the proportion of household income spent on food represents between 60 and 80 % of total income, in comparison to the EU average of less than 20 %,
K. arvestades, et parlament ja nõukogu on korduvalt kutsunud üles aktiivselt reageerima sellele üleilmsele probleemile, andmaks eeskätt vajalikke vahendeid põllumajandussisendite rahastamiseks ning abi turupõhiste juhtimisvahendite kasutamiseks;
K. whereas Parliament and the Council have called repeatedly for a strong response to the global problem, providing, in particular, the necessary financing for agricultural inputs and assistance in using market-based management instruments,
L. arvestades, et Euroopa Liit jääb ka edaspidi peamiseks toiduainete tootjaks, tootes 17 % maailma nisust, 25 % maailma piimast, 20 % maailma sealihast ja 30 % maailma loomalihast; arvestades, et EL on samuti suur põllumajandustoodete importija, kelle toiduainetega kindlustatuse tase jääb paljude põhiliste põllumajandustoodete puhul tugevalt alla toidualase sõltumatuse taset;
L. whereas the European Union remains a major food producer, accounting for 17 % of the world’s wheat, 25 % of world’s milk production, 20 % of the world’s pigmeat production and 30 % of the world’s beef production; whereas it is also a major importer of agricultural products, falling significantly short of self-sufficiency in numerous agricultural commodities,
M. arvestades, et Euroopa Liit on toiduainete tootmise kõige kõrgemate standardite kehtestamisel juhtival kohal, keskendudes „talust toidulauale” jälgitavussüsteemile ning tagades ELis toodetud toidu ohutuse;
M. whereas the European Union leads the way in setting food production standards at the highest level, concentrating on the farm to fork traceability system and guaranteeing the safety of EU produced food,
N. arvestades, et Euroopa Liit on juhtival kohal ka keskkonnakaitsealgatustes, mille eesmärk on kaitsta loodusvarasid, kuid mis põhjustavad ELi põllumajandustootjatele lisakulusid;
N. whereas the European Union is also a leader in environmental protection initiatives, which serve to protect natural resources, but which also lead to additional cost burdens for EU farmers,
O. arvestades, et Euroopa Liit on suurim arengu- ja humanitaarabi andja maailmas, kuid rahvusvahelisel tasandil on põllumajandusele antav abi alates 1980. aastatest pidevalt vähenenud, eelkõige Euroopa Liidult tulev abi;
O. whereas the European Union is the leading global donor of development and humanitarian aid, but at international level the share of aid allocated to agriculture, particularly from the European Union, has constantly diminished since the 1980s,
P. arvestades, et lisaks liikmesriikide maksetele rahastab Euroopa Liit traditsiooniliselt umbes 10 % maailma arengukoostööst; seda tõendab praegune EÜ vahenditest antav toetus (umbes 1,8 miljardit eurot: 1 miljard rahastamisvahendiga kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades ja ülejäänud praegu olemasolevate arengu- ja humanitaarabi vahendite kaudu);
P. whereas the European Union traditionally finances around 10 % of worldwide development cooperation, in addition to Member States' contributions; this is confirmed by the current contribution through EC instruments (around EUR 1.8 billion: EUR 1 billion through the new facility for rapid response to soaring food prices in developing countries and the rest through currently available development and humanitarian aid instruments),
Q. arvestades, et loodusvarade liigse koormamise ohu taustal suureneb üleilmne toiduvajadus 2050. aastaks hinnanguliselt kaks korda ja toiduainete tootmist maailmas peab suurendama;
Q. whereas, against a background of pressure on natural resources, global food demand is expected to double by 2050 and global food production will need to increase,
R. arvestades, et FAO andmetel piisab 30 miljardi euro suuruse summa investeerimisest aastas, et tagada 2050. aastaks 9 miljardi elanikuni küündiva rahvastiku toiduainetega kindlustatus;
R. whereas, according to the FAO, an investment of EUR 30 billion per year would be enough to ensure the food security of a world population which will reach 9 billion by 2050,
2. rõhutab ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kui toiduainetega kindlustatuse tagamise vahendi tähtsust Euroopa Liidus; on arvamusel, et ÜPP on alates selle kehtestamisest 1962. aastal taganud ELi kodanikele toiduainetega varustatuse, kaitstes ja edendades lisaks maakeskkonda, ning et ELi toidutootmise standardid on maailma kõrgeimad; rõhutab, et ühenduse põllumajandusele tuleb tagada sama roll ka tulevikus;
Stresses the importance of the Common Agricultural Policy (CAP) as the means to secure food production in the European Union; believes that the CAP has provided EU citizens with a secure food supply since its inception in 1962, in addition to protection and enhancement of the rural environment and EU food production standards that are the highest in the world; stresses the need for Community agriculture to continue to play that role in the future;
Olukord ja põhjused
Situation and causes
6. märgib, et põhiteraviljade saak oli 2007. ja 2008. aastal hea; märgib, et toiduainepuuduse 2007. aasta probleem oli põhjustatud pakkumise vähenemisest ja põhitoorainete hinnatõusust; tunneb sügavat muret maailma väikeste toiduvarude pärast, millest praegu jätkuks teravilja kogu maailma toitmiseks vaid 40 päevaks;
Notes that harvests for staple cereals for 2007 and 2008 have been good; notes that the immediate problem of food insecurity in 2007 was due to the fall in supply and the increase in basic commodity prices; is deeply concerned by the low levels of global food stocks which, at present, provide only enough grain for the entire world for less than 40 days;
12. juhib tähelepanu pikemaajaliste struktuursete põhjuste rollile hiljutises põllumajandustoodete hinnatõusus, mille hulka kuuluvad pidevalt suurenev üleilmne nõudlus ja pidev investeeringute vähendamine tootvasse põllumajandusse; märgib, et nende tegurite hulgas on maailma põllumajandustoodangule (põllumajandusliku tootmise ja toiduainete jaotamise kulude tõusu tõttu) ja toidukriiside esinemisele vaestes riikides (toiduainete riigisisese transpordi kulude tõttu) olnud oluline mõju energiahinna, eelkõige naftahinna tõusul;
Draws attention to the longer term structural causes at play in the recent price increase of agricultural commodities, including steadily increasing global demand and sustained reductions in investment in production agriculture; notes that, among these factors, the increase in the price of energy, and in particular in the oil price, has had a major impact on global agricultural production (due to increasing farm-production and food-distribution costs) and on the occurrence of food crises in the poor countries (due to food transport costs within these countries);
Biokütuste ja bioenergia suurenenud tootmisel võib olla positiivne mõju põllumajandus- ja toiduainesektorile, mida mõjutab praegu negatiivselt töötlevas tööstuses vajaminevate toormete, nagu väetiste, kütuse jne kõrge hind.
The increase in biofuel and bio‑energy production can have a positive impact on the agri‑foods sector, which is currently feeling the effects of the high prices of raw materials necessary to the processing industry, such as fertilisers and diesel oil, etc.
Seetõttu on taastuvate energiaallikate arendamine elujõuline majanduslik ja sotsiaalne alternatiiv maapiirkondade arendamiseks ning on samas säästev lähenemine keskkonnakaitsele, eelkõige siis, kui võetakse arvesse Euroopa Liidu taastuvenergia alaseid eesmärke 2020. aastaks.
The development of renewable energy sources is therefore a viable economic and social development alternative for rural areas and one that simultaneously offers a sustainable approach to environmental protection, especially if one factors in the European Union's 2020 targets for renewable energy.
Samas tuleb siiski võtta meetmeid, et tõrjuda negatiivset mõju, mida energiakultuuride suurenenud tootmine võib avaldada bioloogilisele mitmekesisusele, toiduainete hindadele ja maakasutusviisidele;
At the same time, however, measures need to be taken to ward off the adverse effects that the increase in the production of energy crops may have on biodiversity, food prices and land‑use patterns;
17. on veendunud, et on vaja järelevalvet turu kasvava kontsentratsiooni üle toiduainete jaekaubanduses, et ei tekiks monopole, sest suurte jaekaupmeeste tegevus ei pruugi alati lähtuda tootjate, töötlejate või tarbijate huvidest;
Believes that increasing market concentration in the food retail sector needs to be monitored to prevent it leading to the development of monopolies, as the activities of large retailers may not always be in the best interests of producers, processors or consumers;
Ehkki ELi tasandil on olemas monopole keelustav õiguslik raamistik, mis takistab suuri tootjaid kuritarvitamast oma juhtivat positsiooni ELi turul, ei ole veel olemas erieeskirju, mille alusel võidelda osa super- või hüpermarketi tüüpi suurte poodide monopolistlike tavade vastu;
Despite the existence at EU level of an anti‑monopolies legislative framework that prevents big producers abusing dominant positions on the EU market, there are as yet no specific regulations for combating the monopolistic practices carried on by supermarkets and hypermarkets;
Euroopa Liidu reageeringud
European Union responses
23. on veendunud, et arvukad nõuetele vastavuse reeglid pärsivad tootjate motivatsiooni ja neid tuleks võimaluse korral lihtsustada; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni lihtsustamist käsitlevate algatuste üle;
Believes that the numerous cross-compliance rules provide a disincentive to producers and that, where possible, these rules should be made less complex; welcomes, in this respect, the Commission’s simplification initiatives;
32. märgib, et Euroopa Liit püüab täita oma kohustust kaotada kõik eksporditoetused aastaks 2013, ning et ÜPP „tervisekontrolli” kaudu kavandatakse WTO kokkulepete kohaselt uusi turutoetusvahendite reforme;
Notes that the European Union is pushing ahead with its commitments to abolish all export refunds by 2013 and that through the CAP Health Check further reforms of the market support instruments are being pursued, in line with WTO agreements;
Iirimaal läbiviidud Agri Aware TNS/Mrbi uurimus, august 2008, Hats off to the CAP ; nõuab kodanike teabepoliitikat ja lihtsustamiskohustuse uuendamist, mille tulemuseks oleks suurenenud teadlikkus ÜPP vahenditest ja kasust; teeb ettepaneku selgitada avalikkusele ÜPP puudumisel tekkivaid kulusid;
Agri Aware TNS/Mrbi research conducted in Ireland, August 2008, Hats off to the CAP ; calls for citizen information policies and a renewed commitment to simplification, which would result in an increased awareness of the instruments and benefits of the CAP; proposes that the costs of not having a common agricultural policy should be explained to the public;
Põllumajandus arengumaades
Agriculture in the developing world
49. nõuab, et maailma kõige vaesemate toetuseks loodaks teiste Euroopa Liidu rahastatavate arengumeetmete täienduseks Euroopa Liidu üldeelarve rubriigi 4 all alaline toiduainetega kindlustatuse fond;
Demands that a permanent food-security fund be created in support of the world's poorest, under Heading 4 of the General Budget of the European Union to complement other development measures financed by the European Union;
53. kinnitab veel kord, et Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide jaoks on põllumajandus sektor, mis suudab teistest enam luua majanduskasvu vaeste maaelanike jaoks, andes seeläbi käegakatsutava panuse aastatuhande esimese arengueesmärgi saavutamisse – juurida välja äärmuslik vaesus ja nälg –, ning rõhutab, kui tähtis on seetõttu viivitamata tegutseda ja edendada suuremat investeerimist põllumajandusse ja maaelu arengusse;
Reaffirms that, for countries belonging to the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States, agriculture is a sector which is more capable than others of generating growth for poor rural people, thereby making a tangible contribution to the attainment of the first Millennium Development Goal on the eradication of extreme poverty and hunger, and underlines how it is therefore crucial to act immediately and to promote greater investment in agriculture and rural development;
58. nõuab meetmete võtmist koolituste tõhustamiseks, et võimaldada noortel taotleda põllumajanduslikku kõrgharidust, sealhulgas ELi sanitaar- ja fütosanitaarnõuete täitmise, samuti töövõimaluste loomise alast koolitust põllumajandusharidusega koolilõpetajatele, et vähendada vaesust ja rännet maapiirkondadest linnadesse ning vältida nn ajude äravoolu arengumaadest arenenud riikidesse;
Calls for measures to improve training to enable young people to pursue higher education in agriculture, including training on how to meet EU sanitary and phytosanitary standards, as well as to create job opportunities for agriculture graduates for the purpose of reducing poverty and migration from rural to urban areas, and for the purpose of avoiding ‘brain drain’ – migration from developing countries to developed countries;
63. on arvamusel, et põllumajandustoodete kaubanduse täiendava õiguslikult reguleerimata liberaliseerimisega kaasneb veelgi suurem hinnakõikumine; rõhutab, et kõige hullemini mõjutab see kõige haavatavamaid, toiduaineid importivaid arenguriike; rõhutab samuti, et maailmakaubandust reguleerivad eeskirjad ei tohi mingil juhul kahjustada riikide ja piirkondade õigust toetada oma põllumajandust, et tagada elanikkonna toiduainetega kindlustatus;
Believes that further, unregulated liberalisation of agricultural trade would lead to a further increase in food prices and even higher price volatility; stresses that the worst affected would be the most vulnerable, food-importing developing countries; stresses, furthermore, that world trade rules must under no circumstances undermine the right of countries or regions to support their farming sectors with a view to ensuring food security for their population;
70. rõhutab teadustöö tähtsust, kuid ka uurimustest saadud teadmiste edasiandmise tähtsust põllumajandustootjate tasandile tõhusa põllumajanduse tugiteenistuse kaudu, eeskätt arengumaades; nõuab põllumajandusliku teadustöö ja teadmiste suurendamise tugevdamist;
Stresses the importance of research but also of transferring the knowledge gained through research down to farm level through an effective farm extension service, particularly in the developing world; calls for a strengthening of agricultural research and knowledge generation;
73. tunneb muret kliimamuutusest põhjustatud ilmastiku muutumise pärast, mis prognooside kohaselt muudab põuad ja üleujutused sagedasemaks ning mõjutab negatiivselt saagikust ja maailma põllumajandustoodangu ennustatavust;
Is concerned by the alterations to weather patterns brought about by climate change, which, it is predicted, will make droughts and floods more common, with negative impacts on harvest yields and predictability of global agricultural production;
78. palub komisjonil hoolikalt jälgida suurenenud bioenergia tootmise mõju Euroopa Liidus ja kolmandates riikides seoses muutustega maakasutuses, toiduainete hindades ja juurdepääsul toidule;
Asks the Commission to monitor closely the effects of increased bioenergy production in the European Union and in third countries as regards changes in land use, food commodity prices and access to foodstuff;
Toiduga kindlustatus, st juurdepääs piisavale hulgale ohututele ja kvaliteetsetele toiduainetele, on muutunud nii ELi kui ülemaailmsel tasandil võtmetähtsusega poliitiliseks prioriteediks.
Food security – access to sufficient, safe and nutritious food supply - is now a key political priority both at EU and global level.
Isegi enne praegusi, toiduainete hinnakriisist tingitud probleeme, kannatas kogu maailmas enam kui 860 miljonit inimest kroonilise nälja ja alatoitluse all.
However, even before the current problems posed by the food price crisis, over 860 million people globally suffered from chronic hunger and malnutrition.
Olukorra muutis raskemaks enneolematu ja prognoosimatu toidukaupade järsk maailmahindade tõus 2006. aastal, mille tagajärjel langes nälja ja vaesuse ohvriks veel 100 miljonit inimest.
The situation has been exacerbated by the unprecedented and unpredicted steep increase in global food commodity prices in 2006, which has pushed a further 100 million people into chronic hunger and poverty.
Toiduainete hinnatõusule eelnes aastakümnetepikkune langus nende püsihindades.
The increase in food prices follows decades of decreasing food prices in real terms.
Kuigi kaupade maailmahindade tõus on mõnevõrra vähenenud, ennustavad eksperdid, et toiduainete hinnad jäävad eelnevaga võrreldes püsima suhteliselt kõrgemale tasemele ning selleks, et tagada toiduainete piisav tootmine kogu maailmas ja aidata kõige enam ohustatud elanikerühmadel rahuldada toiduga kindlustatuse põhivajadusi, on vaja võtta meetmeid lühiajalises, keskmises ja pikas perspektiivis.
While there has been some easing of global commodity prices, experts predict that food prices will remain at a relatively higher level than in the past and that action is needed in the short, medium and long-term to secure global food production and to assist the most vulnerable to meet their basic food security needs.
2006. aasta septembrist kuni 2008. aasta veebruarini tõusid maailma põllumajandussaaduste hinnad dollarites 70 %.
Between September 2006 and February 2008, world agriculture commodity prices rose by 70pc in dollar terms.
Toiduvarud on maailmas kriitiliselt madalal tasemel.
Globally food stocks are also at a critically low level.
Pärast Teise maailmasõja lõppu oli tagavaraks aastane toiduvaru, 2003. aastaks oli see vähenenud 133-päevasele ja 2008. aastaks 40-päevasele toiduainete varule.
After World War II, there was one year’s supply of food in stock; by 2003 this had reduced to 133 days’ supply and to 40 days in 2008.
Kuigi eksperdid ennustavad, et põllumajandussaaduste maailmaturuhindade varasem langus, nn agricultural treadmill , on lõppenud, võib maailmaturuhindades siiski oodata suuremat kõikumist.
While experts predict that the past trend of declining agricultural world market prices – the so-called agricultural treadmill - has ended, fluctuations in agricultural world market prices are likely to be greater.
Hinnakõikumised põhjustavad järske muutusi toiduainete hindades ja põllumajanduslikes sissetulekutes, muutes stabiilse ja mõistlike hindadega toiduga varustamise raskemaks.
These price fluctuations will lead to dramatic swings in food prices and agricultural incomes, exacerbating efforts to provide a stable supply of food at reasonable prices.
Poliitikakujundajate jaoks on peamiseks väljakutseks sellise põllumajandus- ja toidupoliitika kavandamine, mis vastaks maailma suureneva rahvastiku vajadustele, mille prognoositav kasv aastaks 2050 on 40 %, mistõttu ülemaailmne toidunõudlus tõenäoliselt selleks ajaks kahekordistub.
A key challenge for policy makers is to design agriculture and food policies to meet the needs of an expanding world population which is expected to increase by 40% by 2050, with global demand for food, which is expected to double by then.
Vahetu tähelepanu tuleks koondada sellele, kuidas leevendada toiduainete hinnatõusude raskeimat mõju maailma kõige vaesemale elanikkonnale.
The more immediate focus should be on how to alleviate the worst effects of rising food prices on the world’s poorest people.
Euroopa Komisjoni ettepanek luua vaeste arengumaade abistamiseks miljardi euro suurune fond seemnete ja väetiste ostmiseks on üks osa lühiajalise reageerimise meetmetest.
The Euro one billion fund proposed by the EU Commission to assist poor developing countries to buy seeds and fertilisers is part of that short-term response.
Toiduga kindlustamiseks oleks siiski vaja rohkem keskmist ja pikaajalist reageerimist, eriti arenguriikides.
However, more medium and longer term responses are required to deal with food security, particularly in the developing world.
Selleks tuleb pöörata taas tähelepanu põllumajanduse arendamisele, põllumajandusuuringutele ja põllumajandusliku teabe levitamise teenustele nendes riikides, et otsida mooduseid põllumajandusliku tootmise soodustamiseks piirkondades, kus on võimalik toota.
This will require a re-focus on agriculture development, on agriculture research and on agriculture extension services in these countries, looking at ways to stimulate agriculture production in regions which can produce.
Poliitiline kohustus tegutseda on veelgi suurem, kuna paljudes arenguriikides on toiduainete hinnatõus põhjustanud toidumässe ja poliitilisi rahutusi.
There is a major political imperative to act, given that in many developing countries, higher food prices have led to food riots and political unrest.
ÜRO prognoosi kohaselt nihutab arengusuund toiduainete hindades mitme aasta võrra edasi aastatuhande arengueesmärgi saavutamist vähendada 2015. aastaks nälja ja alatoitluse all kannatavate inimeste arvu poole võrra.
The UN has predicted that the food price trend will push back by several years the attainment of the millennium development goals of halving the number of people suffering from hunger and malnutrition by 2015.
Lisaks sellele on oht, et ülemaailmse finants- ja panganduskriisi tõttu taganevad arenenud riigid arengumaadele antava abiga seotud kohustustest.
In addition, there is a danger that the global financial and banking crisis could see developed countries reneging on their aid commitments to the developing world.
Raportöör peab seda kahetsusväärseks.
Your Rapporteur believes be regrettable.
Tõusvad toiduainete hinnad avaldavad toiduabi eelarvele tugevat mõju, mistõttu on vaja tunduvalt suurendada erakorraliste toiduvarude ostmiseks tehtavaid kulutusi.
Food aid budgets have been severely challenged by higher food prices, with a need for greatly increased funding to buy emergency supplies of food.
Kaupade kõrgemate hindade mõju raskendavad veelgi toiduaineid eksportivate riikide võetud meetmed, kes on siseriiklikule toiduainetega kindlustatuse küsimusele lahendust otsides kehtestanud toidukaupadele ekspordimaksud ja -piirangud.
The impact of higher commodity prices has been exacerbated by actions taken by food exporting countries in placing export taxes and restrictions on food exports in attempts to address internal food security concerns.
Samuti tuleb märkida, et arenguriigid ei suuda kodumaise tootmise kaudu kaugeltki tagada oma kiiresti suureneva elanikkonna toiduga varustamist, mistõttu rahuldab nende kasvava toiduainete importimise vajaduse ainult see, kui tööstusriigid toodavad ja ekspordivad rohkem toiduaineid.
It is also worth noting that developing countries will not come close to securing food supply for their rapidly expanding population through domestic production, therefore the increasing food import needs of developing countries can only be met if the industrialised countries produce and export more food.
See nõuab tootlikkuse tõstmist põllumajanduses, mida on raske saavutada.
This will require productivity improvements in agriculture, which will be difficult to achieve.
Alates 1960.–1970. aastate rohelisest revolutsioonist on tootlikkuse kasv põllumajanduses läinud allamäge.
Since the Green Revolution of the 1960's and 1970's agricultural productivity growth has been in decline.
Toiduainete hinnatõusu ulatus ning nende nõudluse ja pakkumise tasakaal, mis selle põhjustas oli suures osas prognoosimatu.
The extent of the food price hike and the food supply and demand balance that gave rise to it was largely unpredicted.