natgillin/translations-raw huggingface dataset:
F. arvestades, et komisjoni edenemiskava vähese CO 2 -heitega majandusele üleminekuks aastaks 2050 näitab, et praegusest 20 % eesmärgist üle poole oleks võimalik saavutada ELi-välise korvamismehhanismi kaudu;
F. whereas the Commission Roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050 demonstrates that of the current 20% target, more than half could be achieved through non-domestic offsets,
G. arvestades, et saastekvootidega kauplemist käsitleva direktiivi (2003/87/EÜ) artikliga 1 „luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, mille eesmärk on vähendada tulemuslikult ja majanduslikult tõhusalt kasvuhoonegaaside heitkoguseid”;
G. whereas Article 1 of the Emissions Trading Directive (2003/87/EC) ‘establishes a scheme for GHG allowance trading within the Community in order to promote reductions of GHG emissions in a cost-effective and economically efficient manner.’,
H. arvestades, et majanduskriisi tõttu on ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kuuluvates sektorites olnud heide prognoositust oluliselt väiksem ning jäänud allapoole esialgselt jagatud kvootide taset, kuid samas on vähenenud ka nende sektorite investeeringupotentsiaal;
H. whereas, due to the economic crisis, emissions from sectors in the EU emissions trading system (ETS) have been considerably lower than projected, and below the level of initial allocation, but the investment ability of these sectors has also been reduced at the same time,
I. arvestades, et süsinikdioksiidi langenud hind mõjutab oluliselt ettevõtete tegevust puudutavaid ja investeerimisotsuseid ning kui see hind jääb sama madalale, tuleb seda hoolikalt jälgida, sest see vähendab saastekvootide enampakkumisest saadavat tulu, mida kasutatakse kliimakaitse meetmete rahastamiseks ELis ja arengumaades;
I. whereas the current lower carbon price will have a significant impact on operational and investment decisions and is to be kept under close examination as if sustained, this would reduce the revenues from auctioning allowances for financing climate action in the EU and in developing countries,
J. arvestades, et komisjoni edenemiskavas vähese CO 2 -heitega majandusele aastaks 2050 antakse mõista, et eesmärgi suurendamine 30 %ni omab liikmesriikide saastekvootide enampakkumistest saadavale tulule positiivset mõju, kui on täidetud 2020. aasta eesmärgid taastuvenergia ja energiatõhususe osas, nii nagu kinnitasid ka riigipead 4. veebruaril 2011. aastal;
J. whereas, the Commission Roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050 implies that stepping up to 30% will have a positive effect on Member States’ revenue from auctioning of allowances if the 2020 goals on renewable energy and energy efficiency is fulfilled as confirmed by the Heads of State on 4 February 2011,
K. arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri prognoosi kohaselt suureneb energiaga seotud CO 2 -heide maailmas 2035. aastaks 21 % võrreldes 2008. aasta tasemega, juhul kui riigid täidavad Kopenhaageni kokkuleppega võetud kohustusi hoolikalt, ning sel juhul on võimatu hoida globaalne soojenemine 2 °C piires; arvestades, et maailma heitkoguste prognoositava suurenemise põhjustajad on ainult OECDsse mittekuuluvad riigid
K. whereas, according to the International Energy Agency (IEA), scenarios show that global energy-related carbon emissions are likely to increase by 21% over the 2008 levels by 2035 if countries implement the commitments they made in the Copenhagen Accord in a cautious manner, which would then make it impossible to limit further global warming to 2°C; whereas non-OECD countries are deemed to account for all of the projected increase in world emissions
Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) 9. novembri 2010. aasta aruanne „World Energy Outlook 2010” ;
Report of the International Energy Agency (IEA) of 9 November 2010, entitled ‘World Energy Outlook 2010’. ,
L. arvestades, et komisjoni andmetel oleks ELi eesmärgi suurendamisel 30 %ni võrreldes 1990. aasta tasemega (samal ajal kui muudes riikides jäävad kehtima madala sihttasemega kohustused) ELi energiamahukatele tööstusharudele vaid piiratud mõju, niikaua kui võetakse asjakohaseid energiatõhususe meetmeid ja vajaduse korral jäävad tööstuse suhtes kehtima erimeetmed;
L. whereas, according to the Commission, stepping up efforts to 30% compared to 1990 levels while the other countries retain their low pledges would have a limited incremental impact on the EU’s energy intensive industry, as long as adequate energy efficiency measures are deployed and the special measures for industry stay in place where needed,
M. arvestades, et ilma võrdsust tagava ülemaailmse kokkuleppeta kannataks osa Euroopa tööstusest jätkuvalt ebaausa konkurentsi tõttu, välja arvatud juhul, kui säilitatakse erimeetmed sektoritele, kelle suhtes valitseb kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht;
M. whereas in the absence of a global agreement assuring a level playing field, a part of European industry could be still exposed to unfair competition, unless special measures for sectors exposed to carbon leakage were maintained,
N. arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) hinnangul suureneb maailmas ajavahemikus 2008–2030 nõudlus fossiilkütuste järele 40 % võrra, eelkõige kiiresti areneva majandusega riikides ja arengumaades, kus CO 2 -heite kogus suureneb 2030. aastaks ligikaudu 45 %;
N. whereas the International Energy Agency (IEA) has estimated that in the period 2008-2030 global demand for fossil fuels will increase by 40%, particularly in emerging and developing countries, where CO2 emissions will increase by around 45% by 2030,
O. arvestades, et rahutused Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas näitavad selgelt, et sõltuvus fossiilkütustest ja eelkõige naftast on viinud kompromissideni ELi poliitikas naftat tarnivate riikide, näiteks Liibüaga, mis ei ole pikas perspektiivis õigustatud, nii et sõltuvust fossiilkütustest tuleb ka välispoliitilistel põhjustel kiiresti vähendada;
O. whereas the upheavals in North Africa and the Middle East clearly show that dependence on fossil fuels, and particularly oil, has resulted in compromises in EU policy towards oil supplying countries like Libya that are not sustainable in the long term, which makes reducing dependence on fossils fuels a matter of urgency from an external policy perspective as well,
P. arvestades, et läbirääkimiste tasandil on EL võtnud endale kohustuse suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärki 30 %ni tingimusel, et saavutatakse ülemaailmne rahvusvaheline kokkulepe, milles kõik tööstusriigid võtavad endale jõupingutuste osas samaväärsed kohustused lähtuvalt oma majandusest ja oma tootmissektorile rakendatud koormusest;
P. whereas at negotiating level the EU has undertaken to increase its target for greenhouse gas emissions reduction to 30%, provided that a global international agreement can be reached under which all industrialised countries undertake to make equivalent commitments in terms of the effort required of their respective economies and the burdens imposed on their production sectors,
Q. arvestades, et ELi tegevusest üksi ei piisa kliimamuutusega võitlemiseks;
Q. whereas action by the EU alone will not be enough to combat climate change,
R. arvestades, et mõned kiiresti areneva majandusega riigid ja arengumaad on püstitanud kõrged eesmärgid alates ELi eesmärkide kehtestamisest 2007. ja 2008. aastal, näiteks Brasiilia heite vähendamise eesmärk 36–39 % võrreldes tavapärasega ja Mehhiko heite vähendamine 30 % võrreldes tavapärasega , Maldiivide muutmine CO 2 -neutraalseks 2020. aastaks ja Costa Rica muutmine CO 2 -neutraalseks 2021. aastaks;
R. whereas some emerging and developing countries have put forward ambitious targets since the EU targets were set in 2007 and 2008, e.g. Brazil’s emission’s reduction target of 36%-39% compared to business as usual, Mexico’s target of a 30% drop compared to business as usual, the Maldives’ objective to be carbon neutral by 2020, or Costa Rica’s to be carbon neutral by 2021,
S. arvestades, et ka mõned tööstusriigid, nagu Norra, Jaapan ja Šveits, on püstitanud kõrged eesmärgid;
S. whereas some industrialised countries, such as Norway, Japan and Switzerland, have also put forward ambitious targets,
T. arvestades, et rahvusvaheliste läbirääkimiste raames ei saavutatud eelmise aasta detsembris Cancúnis toimunud kliimamuutuste alasel konverentsil (COP 16) konkreetseid edusamme selles, et kõik tööstus- ja kiiresti areneva majandusega riigid võtaksid lühikeseks või keskpikaks perioodiks siduvad kohustused;
T. whereas, in the context of the international negotiations, the Climate Change Conference in Cancun (COP16) last December failed to make tangible progress as regards binding short or medium-term commitments by all the industrialised and emerging economies,
U. arvestades, et ilma ülemaailmse kokkuleppeta ja tähtsaimate CO 2 -heite tekitajate (USA, Hiina, India) koostööta ei saavuta EL praeguse kliimamuutuse suhtes mingit mõju;
U. whereas without a global agreement and the cooperation of major CO2 producers (USA, China, India) the EU cannot succeed in having any influence at all on the climate changes currently occurring,
V. arvestades, et Euroopa välisteenistuse tulevane ELi kliimadiplomaatia peaks keskenduma tugevamate sidemete loomisele kolmandate riikidega, looma tõhusaid koostöömehhanisme rahvusvaheliste partneritega ja leppima kliimamuutuse vastu võitlemiseks kokku kohustuslikud kliimakaitse eesmärgid kolmandate riikidega;
V. whereas future EU climate diplomacy activities conducted by the European External Action Service should focus on firm engagement with third countries, build effective cooperation mechanisms with international partners and agree on binding climate objectives with third countries to combat climate change,
W. arvestades, et kliimamuutuse edukaimaks leevendamiseks tuleb samal ajal tegeleda ka muude kasvuhoonegaaside kui CO 2 heite vähendamisega, kasutades selleks olemasolevaid vahendeid ja tehnoloogiat ning kehtestades eesoleval kümnendil avalike hinnapakkumiste jaoks madalamad hinnad kui praegune CO 2 hind,
W. whereas taking into consideration that to best address climate change mitigation, the reduction of emissions from non-CO2 gases needs to be addressed at the same time, which could be achieved with the existing tools and technologies and implemented in the coming decade for a public price that in orders of magnitude is lower than current carbon prices,
20 % eesmärgi analüüs praegu
Analysis of the 20 % target today
6. tuletab meelde, et EL oma 10 %ga ülemaailmsest heitest ei suuda kliimamuutuse probleemi üksinda lahendada;
Recalls that the EU, with little more than 10% of global emissions, will not be able to tackle climate change on its own;
8. juhib teisalt tähelepanu sellele, et kolmandate riikide seni võetud kohustused jäävad üldiselt nõuetele alla ja nendest ei piisa mingil juhul 2 °C eesmärgi saavutamiseks, mistõttu rahvusvaheline olukord õigustab vaheetapi kasutamist;
Points out, on the other hand, that the obligations put forward by third countries to date generally fall short of what is required and in no way suffice to meet the 2°C objective, which is why international developments justify an intermediate step;
19. toetab 1,4 miljardi ELi HKSi saastekvoodi kõrvalepanemist enne 2020. aastat kui üht võimalikku lahendust säilitada stiimulid HKSis ning tagada vajalik rangus õigusloomes; nõuab samuti ELi tasemel märkimisväärse hulga saastekvootide müüki enampakkumisel, selleks et toetada tehnoloogilist kiirendust ning rahastada Euroopa Liidu tööjõu õiglase ülemineku mehhanisme; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut selle kohta, kuidas kõnesolevat poliitikat saaks rakendada tegelikkuses;
Supports the idea of setting aside 1.4 billion allowances from the EU ETS prior to 2020 as a possible solution to maintaining the incentives in the ETS and to guarantee the level of stringency foreseen at the time of the legislative procedure; calls also for a significant number of allowances to be auctioned at EU level to support a technology accelerator and to fund a just transition mechanism for the European workforce; calls on the Commission to present a proposal on how this policy could be organised in practice;
21. märgib, et üha enam riike üle maailma on juba mõistnud võimalust, mida pakuvad kliima- ja keskkonnatehnoloogiad, ja kujundavad oma majandust vastavalt sellele ümber; märgib sellega seoses konkurentsialast väljakutset, mis on seotud Hiina uues viisaastaku plaanis ettenähtud keskkonnatehnoloogiate laiendamisega;
Observes that more and more countries worldwide have already recognised the opportunity provided by climate technologies and environmental technologies and are converting their economies accordingly; notes in this connection the competitive challenge linked to the expansion of environmental technologies in China’s new Five Year Plan;
25. juhib tähelepanu asjaolule, et praegune 20 % eesmärk põhineb energiaallikate kogumil, mis mõnes liikmesriigis sisaldab tuumaenergiat; väljendab heameelt komisjoni otsuse üle viia läbi ELis asuvate tuumaelektrijaamade stressiteste, et saaks võtta vajalikud meetmed nende turvalisuse tagamiseks; usub, et mõne liikmesriigi otsus mõned olemasolevad tuumareaktorid sulgeda ning suurenenud investeeringud uute tuumaelektrijaamade ehitamisse võivad sundida mõnda liikmesriiki vaatama läbi praeguse 20 % eesmärgi saavutamiseks võetud riiklikud meetmed;
Draws attention to the fact that the current 20% target is based on an energy mix which in some Member States includes nuclear energy; welcomes the Commission’s decision to subject the nuclear power stations in the EU to stress testing, so that the requisite measures can be adopted to ensure their safety; believes that the decision by some Member States to shut down some existing nuclear reactors, and the increased investment in the construction of new nuclear power stations, could lead to some Member States revising the national measures adopted to achieve the current 20% target;
28. märgib, et mitmete turu- ja õiguslike tõkete tõttu jäävad paljud energiasäästu võimalused ELis ikka veel kasutamata; nõuab eesmärkide seadmist taastuvenergia kasutamise kohta, tootestandardite kehtestamist energiatõhusate toodete ja sõidukite jaoks ning keskkonnateadliku avaliku hanke edendamist;
Notes that, owing to a number of market and regulatory barriers, many energy-saving opportunities are still not exploited in the EU; calls for targets to be set for the use of renewable energies, for product standards to be established for energy-efficient products and vehicles and for environmentally conscious public procurement to be promoted;
Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon Euroopa uue digitaalse tegevuskava kohta: 2015.eu (
European Parliament resolution of 5 May 2010 on a new Digital Agenda for Europe: 2015.eu (
Teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud aspektid
Research and innovation aspects
Võimalused ja vahendid 20 % eesmärgi ületamiseks
Options and tools to move beyond the 20% target
41. rõhutab, et meetmete üldine valik, nagu näiteks stiimulid lisainvesteeringute tegemiseks, majanduskasvule suunatud fiskaalpoliitika ning riigihanked, on vajalikud tagamaks, et majanduskasvu ning töötuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamine toetaksid teineteist vastastikku; viitab nõukogu direktiivile 2003/96/EÜ energiatoodete ja elektri maksustamise kohta, mis juba lubab teatud erandeid või maksumäära alandamist, muuhulgas konkurentsivõime või keskkonna kaalutluste tõttu;
Stresses that a comprehensive range of measures, such as incentives for additional investment, growth-oriented fiscal policy and public procurement, is necessary to ensure that economic growth and the reduction of both unemployment and greenhouse gas emissions reinforce each other; points to Council Directive 2003/96/EC on the taxation of energy products and electricity which already allows for certain exemptions or reductions in the tax level; inter alia because of competitiveness or environmental considerations;
46. rõhutab vajadust kärpida CO 2 -heidet transpordisektoris ja luua selleks elektrisõidukitele standarditud infrastruktuur ning rohkem stiimuleid teise põlvkonna biokütuse kasutamiseks fossiilkütuse alternatiivina; nõuab, et suurendataks ühistranspordi kasutamist;
46 Stresses the need to curb CO2 emissions in the transport sector through the provision of standardised European infrastructures for electric vehicles and more incentives to use sustainable second-generation biofuel as an alternative to fossil fuels; calls for the use of public transport to be increased;
51. rõhutab veel kord, et eelkõige energia- ja ressursitõhususe suurendamine annab märkimisväärse võimaluse heite vähendamise „negatiivsete kulude” tekkeks ning et seetõttu on olemas terve rida tõhusaid kliimamuutuse vastu võitlemise meetmeid, mis rahastavad end ise, kui energiakulud nende abil vähenevad; nõuab ökodisaini direktiivi kohaste ambitsioonikate meetmete kiirendatud vastuvõtmist ja miinimumnõuete dünaamilise ülevaatamise tagamist; nõuab, et komisjon vaataks üle metoodika ja direktiivi, et oleks võimalik sätestada praeguse parima võimaliku tehnika lähedased või sellega samaväärsed nõuded, millega järgitakse nn top-runner-lähenemisviisi; rõhutab ka, et tuleb välja töötada teavitamisestrateegia, kuidas ettevõtjatele ja tarbijatele põhjalikku teavet anda;
Stresses again that improvements in energy and resource efficiency, in particular, offer a considerable negative-cost emission reduction potential, and that a substantial number of climate protection measures consequently exist which could pay for themselves simply thanks to the lower energy costs associated with them; calls for the adoption of ambitious implementing measures under the Eco-design Directive to be speeded up and a dynamic revision of the minimum requirements to be ensured; calls for the Commission to review the methodology and the Directive to allow setting requirements close to or at the level of current best available techniques following a ‘top-runner’ approach; stresses furthermore that a communication strategy must be developed to provide both businesses and consumers with comprehensive information;
54. on arvamusel, et on äärmiselt oluline, et ELi põllumajanduspoliitika vahendid hõlmaksid stiimuleid põllumajanduse kliimamõju vähendamiseks, kaasa arvatud esimese samba toetused;
Considers it is of utmost importance that EU agricultural policy instruments incorporate incentives for reducing the climate impacts of agriculture, including through support under the first pillar;
71. palub komisjonil luua tõhus õiguslik raamistik tagamaks, et liikmesriigid täidaksid aastaks 2020 täielikult oma energiasäästmise kohustustust, ja kehtestada selleks nõue, mille kohaselt peab komisjon riiklikud energiatõhususe tegevuskavad heaks kiitma, või võtta lisameetmeid; kutsub komisjoni üles lihtsustama ja jälgima riiklike energiatõhususe kavade rakendamist ja kaaluma vajaduse korral rikkumismenetluste algatamist, kui kohustusi ei täideta; tuletab sellega seoses meelde oma 15. detsembri 2010 resolutsiooni energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise kohta
Calls on the Commission to establish an effective legal framework to ensure that Member States implement fully their energy savings target commitments by 2020, by introducing a requirement that National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) must be approved by the Commission, or by means of other measures; calls on the Commission to facilitate and monitor the implementation of NEEAPs and to consider infringement proceedings, when necessary, in the event of non-compliance; recalls, in that connection, its resolution of 15 December 2010 on Revision of the Energy Efficiency Action Plan
73. juhib tähelepanu VKEde energiasäästu potentsiaalile, kuna kõigest kuni 24 % Euroopa VKEdest rakendab praegu aktiivselt meetmeid oma keskkonnamõju vähendamiseks; rõhutab, et samal ajal kui iga VKE jaoks on olemas vähemalt üks finantskonsultant, ei saa nad samasugust nõu energiasäästu ja energiatõhususe küsimustes, mistõttu oleks VKEdel vaja ka keskkonna- ja energeetikaeksperdi abi;
Draws attention to the energy saving potential of SMEs, as today only some 24% of European SMEs are actively implementing measures to reduce their environmental impact; stresses that while there is at least one financial consultant available for each SME, they receive no such advice on energy saving and energy efficiency, and would need the assistance of an environmental and energy expert as well;
77. on arvamusel, et tuumajaamade sulgemine viib kasvuhoonegaaside heite suurenemiseni; tunnistab, et seda asjaolu tuleb võtta arvesse, kui analüüsitakse kasvuhoonegaaside heite üle 20 % vähendamise võimalusi;
Considers that shutting down nuclear power plants will lead to an increase in greenhouse gas emissions; recognises that this element should be taken into account when analysing the options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions;
Tööstuspoliitilised meetmed
Industrial policy measures
Teadusuuringute ja innovatsiooni meetmed
Research and innovation measures
85. peab eriti tähtsaks kooskõlastamist Euroopa patendikaitse mehhanismide vahel energiasäästu ja taastuvenergia valdkondades, et lihtsustada juurdepääsu väärtuslikule intellektuaalomandile, mida ei kasutata piisavalt; toonitab, et energiasäästu ja taastuvenergia valdkondades tuleb kavandatud Euroopa patent aktiveerida esmajärjekorras;
Attaches particular importance to coordination between European patent-protection mechanisms in the field of energy saving and renewables in order to facilitate access to valuable intellectual property which remains untapped; stresses the need to activate the planned European patent as a matter of priority in the fields of energy saving and renewables;
Lisahüved ja mõju
Co-benefits and impacts
See eeldab paremat haridust, koolitust, programme uute tehnoloogiate aktsepteerimise hõlbustamiseks, teadus- ja arendustegevust ning ettevõtlikkust, samuti investeeringuid soodustavaid majanduslikke raamtingimusi”;
Concurs with the European Commission’s Roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050 when it states that ‘the creation and preservation of jobs will depend on the EU’s ability to lead in terms of the development of new low carbon technologies through increased education, training, programmes to foster acceptability of new technologies, R&D and entrepreneurship, as well as favourable economic framework conditions for investments’;
97. juhib tähelepanu asjaolule, et arengu kõrval on oluline eelkõige ka uute kliimatehnoloogiate levitamine; kutsub komisjoni üles tegutsema ka selles valdkonnas, näiteks uute rahastamismehhanismide loomisega;
Draws attention to the fact that, in addition to developing new climate technologies, disseminating them is decisive; calls on the Commission to take action in this field too, for example by creating new financing arrangements;
Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu hindamine
Assessing the risk of carbon leakage
KOM(2011)0112 , lk 9 ja et on vaja säilitada valvsus ELi tugeva tööstusbaasi säilitamise huvides
9 and that there is a need to remain vigilant in order to maintain a strong industrial base in Europe
115. märgib, et käitistele, mis annavad enamiku HKSiga hõlmatud mitte-elektrisektori heitest, on kogu perioodiks kuni 2020. aastani eraldatud tasuta kvoote kuni , võttes aluseks tootepõhise võrdlusaluse, mis vastab 10 % kõige tõhusamatele käitistele Euroopa tasandil majanduslanguse eelsel tootmisperioodil;
Notes that installations representing a very large majority of the non-power sector emissions covered by the ETS have been granted free allocation up to a product specific benchmark equivalent to 10% of the most efficient installations at European level, on the basis of high pre-recession production levels for the entire period up to 2020;