natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pärast esialgseid raskusi parlamendis moodustasid raportöör (transpordi- ja turismikomisjon) ning kaasraportöörid (keskkonnakomisjon, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon, kalanduskomisjon, tööstuskomisjon, teadusuuringute ja energeetikakomisjon, regionaalarengu komisjon) töögrupi, et juba valdkondade kaupa raportite osade koostamise etapis ühise lõpliku raporti osas võimalikult üksmeelsele seisukohale jõuda.
After the initial difficulties in Parliament, your rapporteur (Committee on Transport and Tourism) and co-rapporteurs (Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, Committee on Fisheries, Committee on Industry, Research and Energy, Committee on Regional Development) formed a working group, so that even when drawing up the individual sections of the report, as great a consensus as possible could be obtained for the joint final report.
Nii saavutati hea koostööviis, mis ei sõltu komisjonidevahelise koostöö ametlikest reeglitest.
Independently of the formal procedures for cooperation between committees, in this way a particularly cooperative working method was achieved.
20. märtsil 2007. aastal toimus eesistujariigi Saksamaa ja järgmise eesistujariigi Portugali osavõtul ühine kuulamine, mille korraldasid ühiselt kõik osalevad komisjonid koos eri valdkondade esindajate ja ekspertidega.
Thus on 20 March 2007 a hearing was organised jointly by all the committees involved, with representatives and experts from the various sectors, and participation by the German Council Presidency and the future Portuguese Presidency.
Seega sisaldab käesolev raporti projekt peaaegu kõiki kaasraportööride ettepanekuid.
This draft report therefore includes nearly all the proposals by the co-rapporteurs.
Üldiselt tundub, et liikmesriigid, asjassepuutuvad sektorid ja piirkonnad on komisjoni integreeritud lähenemisega merenduspoliitikale nõus.
Overall there seems to be broad agreement among the Member States, the relevant sectors and the regions with the Commission's integrated approach to maritime policy.
See võib tuleneda ka üksikute poliitikavaldkondade suhteliselt suurest abstraktsusest, eraldatud seisukohtade vältimisest ja tingiva kõneviisi kasutamisest, mis jätab väljapääsu.
This may also be due to the fact that abstract concepts feature relatively largely in individual policy areas, firm requirements are avoided and when in doubt the conditional tense provides a way out.
Kas üksmeel rohelise raamatu suhtes konkreetsete valdkondlike tegevuspõhimõtete täpse sõnastamise järel edasi kestab, on näha tulevikus.
It remains to be seen whether there will still be general agreement on the Green Paper when specific sectoral policies are formulated.
Sellest, kuidas nõukogu ja liikmesriigid käsitlevad parlamendi otsuseid seitsme õigusloomega seotud algatuse kohta seoses Erika II pakkega, mida on rohelises raamatus nimetatud Euroopa laevandus- ja mereohutuse oluliseks osaks, paistab, kui tõsiselt tulevast merenduspoliitikat võetakse.
The Council’s and Member States’ handling of Parliament's conclusions on the seven legislative initiatives in the Erica III package, which the Green Paper refers to specifically as an important component of European ship and maritime safety, will show how serious are their intentions regarding a future maritime policy.
Seega teeb raportöör ettepaneku, et parlament esitaks komisjonile ja ka liikmesriikidele rea konkreetseid nõudmisi.
Your rapporteur therefore proposes that Parliament's position put a number of specific demands to the Commission and also to the Member States.
Need nõudmised puudutavad nii kõikide merega seotud majandusharude, teadusuuringute ja innovatsiooni toetamist kui ka kohustusi suurema jätkusuutlikkuse osas.
These demands are concerned with stronger support for all areas of the maritime economy and for maritime research and innovation and also with commitments to more sustainability.
Raportöör peab meretransporti Euroopa majanduse oluliseks tugisambaks.
Your rapporteur sees maritime transport as an important pillar of the European economy.
Seepärast peaks Euroopa Liidu merenduspoliitika üks eesmärke olema selle edendamine ning vabastamine bürokraatlikest piirangutest.
Therefore one aim of a European maritime policy must be to free it from bureaucracy and to encourage it.
Laevatransporti peaks selgelt eelistama maantee- või õhutranspordile, kuna see kahjustab keskkonda viimastega võrreldes vähem.
Transport by ship must clearly be preferred to transport by road or air because of its comparatively small environmental footprint.
Roheline raamat mainib kliimapoliitikat, kuid käsitleb seda vaid põgusalt.
The Green Paper mentions but deals only briefly with climate policy.
Raportöör ja kaasraportöörid leiavad, et tulevane merenduspoliitika peaks pöörama erilist tähelepanu kliimamuutusele ja selle vastu võitlemisele.
Your rapporteur and co-rapporteurs consider that a future maritime policy should pay particular attention to climate change and how to combat it.
Heitkogustega kauplemine laevanduses, taastuvenergia, nagu näiteks tuule- ja päikeseenergia kasutamine laevadel, maismaalt pärit energia kasutamine sadamates seisvatel laevadel, rannikualade tuuleenergia ja teised teemad peavad tulevikus Euroopa Liidu poliitikakava jõulisemalt mõjutama.
Emissions trading in shipping, renewable forms of energy such as wind and solar power for ships, land-based power supply for ships in ports, offshore wind energy and others must more strongly determine the European policy agenda in future.
Raportöör ei näe nendes meetmetes Euroopa Liidu tööstusele mingit kahju, pigem vastupidi: ELi tööstusharud on edukad ainult siis, kui need on uuenduslikud.
Your rapporteur sees no disadvantage to European industry in these measures, on the contrary: Europe's industries only have a future if they are innovative.
Standardtooteid, eriti laevaehituses, saab Euroopas vaevalt konkurentsivõimelise hinnaga toota.
Standard products, particularly in shipbuilding, can hardly be produced in Europe at competitive prices.
Euroopa Liidul on võimalus saada innovaatilise ja säästva merenduspoliitika eestvedajaks.
The European Union has the opportunity to pioneer an innovative and sustainable maritime policy.
Selleks on vaja liikmesriikide ühist tahet.
This requires the Member States to act with a sense of common purpose.
Euroopa Parlament peaks hindama edaspidi iga eesistujariiki tema panuse järgi merenduspoliitika edendamisse.
The European Parliament should in future measure each Council Presidency by its progress on the European maritime policy.
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon I ARVAMUS (*)
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*)
Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suuna kohta: Euroopa visioon ookeanidest ja meredest
on Towards a future Maritime Policy for the Union: A European vision for the Oceans and Seas
Roheline raamat Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika kohta on väga teretulnud dokument, kuna, nagu raamatus märgitakse:
The Green Paper on a future Maritime Policy for the EU is a very welcome document, for, as the Paper itself notes:
[meie merede] pakutavaid hüvesid on võimalik jätkuvalt nautida ainult siis, kui me meresid sügavalt austame, kuna praegu on mereressursid tugeva surve all, neid ohustab meie üha arenev tehnoloogiline oskus neid oma huvides ära kasutada.
our continued enjoyment of the benefits that [our seas] provide will only be possible through a profound respect for them at a time when their resources are threatened by severe pressures and our increasing technological ability to exploit them.
Merede bioloogilise mitmekesisuse kiirenenud kahanemine eriti just reostuse, kliimamuutuse mõjude ja kalade ülepüügi tõttu on ohusignaal, mida me ei saa eirata. (lk 5-6)
The accelerated reduction of marine biodiversity due notably to pollution, impacts of climate change and overfishing are warning signals that we cannot ignore. (pages 5-6)
Komisjonil on ülim aeg algatada kooskõlastatud ja sidusa merenduspoliitika väljatöötamist.
It is high time that the Commission takes the initiative to try to develop a coordinated and coherent maritime policy.
Roheline raamat juhib tähelepanu sellele, mil määral on merekeskkonna seisundit rikutud, ning toob välja ka teisi olulisi momente, millega arvamuse koostaja nõustub:
In addition to frequently pointing out the extent to which the marine environment has been degraded, the Paper also makes other important points with which your draftsman agrees:
- merekeskkonna halvenemine vähendab potentsiaalseid töökohti;
- deterioration of the marine environment reduces the potential for employment;
- ELi poliitika tuleb välja töötada rahvusvahelises kontekstis;
- any EU policy must be developed in an international context;
- uute tehnoloogiate arendamine ja rakendamine keskkonnasäästvuse nimel võib tuua kaasa töökohti ja ekspordivõimalusi;
- development and introduction of new technologies to ensure environmental sustainability can lead to jobs and export opportunities;
- andmeid merekeskkonna kohta kasutatakse puudulikult (andmeid ei piisa, liikmesriikide andmed ei ole võrreldavad jne) ning olukorra parandamiseks tehakse ettepanekuid.
- data are poor on use of the marine environment (lack of data, data not comparable between Member States, etc.) and proposals are made for improvements.
Hädasti oleks vaja merendustegevuse ruumilise planeerimise süsteemi, mis toetuks ökosüsteemide-põhisele lähenemisele ja seaks tegevusele piiranguid, kui vaja (vt lk 34).
There is a desperate need for a system of spatial planning for maritime activities, based on an ecosystem approach that would, when necessary, place restrictions on activities (see page 34).
Raamatus märgitakse, et merenduspoliitika toetub kahele sambale - Lissaboni strateegiale ning merekeskkonna kaitse ja säilitamise temaatilisele strateegiale.
The Paper states that the maritime policy is to be based upon two pillars - the Lisbon Strategy and the Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment.
Arvamuse koostaja tunnistab, et majanduskasvu ja keskkonnakaitse nõudmisi võib olla raske ühildada, kuid usub, et liigne rõhuasetus majanduskasvu lühiajalistele eesmärkidele võib pikemas perspektiivis tekitada märkimisväärset kahju nii keskkonnale kui ka majandusele.
Your draftsman recognises that it can be difficult to reconcile the demands of economic growth and environmental conservation, but feels that too much emphasis on the short-term benefits of economic growth can, in the longer term, lead to considerable damage, both environmentally and economically.
Raamatu põhjal on ilmne, et Euroopa Komisjon tunnistab, et merekeskkonna kaitsmine võib majanduskasvu toetada – mainitakse avamere-energeetikat, meretranspordi, laevaehituse ja muude tehnoloogiate puhtamaid ja keskkonnasäästvamaid vorme.
It is clear from the Paper that the Commission recognises the potential for economic growth that can result from a commitment to conserving the marine environment - offshore energy, cleaner forms of marine transport, ship-building and other technologies to ensure environmental sustainability are mentioned.
Arvamuse koostaja kutsub komisjoni tagama, et merestrateegia direktiivi – mis on õigusaktina ELi merekeskkonna säilitamise poliitika tugisambaks – ei nõrgendataks ei selle lõpliku vastuvõtmise käigus ega ka merenduspoliitika arutelude tulemusena.
Your draftsman urges the Committee to ensure that the Marine Strategy Directive, which is the legislative pillar of the EU's commitment to marine conservation, not be weakened during the process of its final adoption, nor as a result of discussions on the Maritime Policy.
On eriti oluline, et hea keskkonnaseisundi definitsioon sellesse alles jääks, samuti on oluline panna liikmesriike kohaldama täielikult kõiki teisi keskkonnaalaseid õigusakte, nagu elupaikade direktiiv, Natura 2000 jt.
It is particularly important to keep the definition of good environmental status contained therein, as well as to push the Member States to fully apply other environmental legislation, such as the Habitats directive, Natura 2000, and others.
Kliimamuutus on Euroopa Liidu ja kogu ülejäänud maailma jaoks niivõrd olulise tähtsusega, et heitkoguste vähendamise kampaania peaks olema ELi üks peamisi prioriteete.
Climate change is of such fundamental importance to the EU, and the rest of the world, that the EU's campaign to reduce emissions must be one of its highest priorities.
Kõik transpordiliigid (nii õhu-, maantee- kui ka meretransport) toodavad üha suurema osa kasvuhoonegaaside heitkogustest ning komisjonil tuleks kiiresti teha ettepanek nende vähendamiseks, mis aitaks ühtlasi ka suurendada tööhõivet teistele riikidele vajaliku tehnoloogilise oskusteabe arendamise kaudu.
Transport in all its forms (air, road, sea) contributes an ever-increasing share of overall greenhouse gas emissions, and the Commission urgently needs to make proposals to reduce them, which would have the additional benefit of contributing to employment through the development of technological expertise that other countries will need.
Lõpetuseks on üks teema, mille puudumine raamatust äratab tähelepanu.
Finally, one subject is conspicuous by its absence from the Paper.
Sõjaväge on mainitud ainult võimaliku positiivse panuse kontekstis merenduspoliitikale, nagu näiteks pääste- ja otsingutööd, õiguskaitse jne.
The military is only mentioned for its potential positive contributions to a maritime policy, through search and rescue, law enforcement, etc.
Ei ole nimetatud võimalikke keskkonnakahjusid, mida võivad tekitada liikmesriikide sõjaväerajatised ja nende tegevus.
No mention is made of the environmental destruction that can be caused by the military establishment of the Member States and their activities.
Seda tähelepanematust tuleks resolutsioonis mainida.
This oversight should be mentioned in the resolution.
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval transpordi- ja turismikomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Transport and Tourism, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
P6_TA(2006)0486 . ning rõhutab veel kord eelkõige järgmisi vajalikke samme:
P6_TA(2006)0486 . and reiterates, in particular, the need for
· et ELi üldeesmärk oleks mere säästev kasutamine ja mereökosüsteemide säilitamine; seda aitaks saavutada ELi jõuline poliitika merekeskkonna kaitseks, mis takistaks bioloogilise mitmekesisuse edasist hävimist ja merekeskkonna halvenemist;
· the overarching objective of the EU to be the sustainable use of the seas and conservation of marine ecosystems, including a strong EU policy on marine protection, preventing further loss of biodiversity and deterioration of the marine environment;
· lülitada dokumenti hea keskkonnaseisundi ühine definitsioon kogu Euroopa Liidu jaoks;
· the inclusion of a common EU-wide definition of good environmental status;
· et Euroopa Keskkonnaagentuur esitaks regulaarselt merekeskkonna hindamiste tulemusi, mis sunnib riike parandama andmete kogumist, esitamist ja vahetamist;
· the European Environment Agency to provide regular assessments of the marine environment, which necessitates improvements in national data collection, reporting and exchange;
· tunnistada, et ettevalmistatava merestrateegia direktiivi ( KOM(2005)0505 – C6-0346/2005 – 2005/0211(COD) vastuvõtmisel ja rakendamisel on tähtis naaberriikidega eelnevalt konsulteerida, koordineerida ja koostööd teha, nagu on rõhutatud 14. novembri 2006. aasta seisukohas
· recognition of the importance of prior consultation, coordination and cooperation with neighbouring states in the adoption and implementation of the forthcoming Marine Strategy Directive ( COM(2005)0505 – C6-0346/2005 – 2005/0211(COD) ), as stressed in its position of 14 November 2006
4. tuletab meelde põhimõtet läheneda inimtegevuse korraldamisele ökosüsteemi-põhiselt, see põhimõte on merekeskkonna temaatilise strateegia üks olulisi elemente; nõuab, et seda põhimõtet rakendataks ka merenduspoliitikas;
Recalls the principle of the ecosystem approach to management of human activities, one of the key elements of the Thematic Strategy on the Marine Environment; insists that this principle be applied also with regard to the Maritime Policy;
8. on samuti seisukohal, et vee kvaliteedi parandamise meetmed tuleb võtta kiiresti ja väljendab seetõttu muret merestrateegia direktiivi ettepanekus esitatud pikendatud ajakava pärast;
Also considers that measures to improve water quality must be taken swiftly and is, therefore, concerned at the extended timetable proposed in the proposal for a directive on a marine strategy;
14. märgib, enamik merekeskkonna reostusest on pärit maismaa allikatest, nagu näiteks – aga mitte ainult – põllumajandusjääkide äravool ja heited tööstusallikatest, mis mõjuvad eriti hävitavalt suletud ja poolsuletud meredele; rõhutab, et EL peab pöörama nendele piirkondadele erilist tähelepanu ning võtma meetmeid edasise reostuse piiramiseks ja ärahoidmiseks; on ühtlasi arvamusel, et selleks saaks edukalt kasutada uut GMESi (ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire) tehnoloogiat;
Notes that most pollution in the marine environment originates from land-based sources, including but not limited to agricultural runoff and industrial emissions, which have an especially deleterious impact on closed and semi-enclosed seas; stresses that the EU must pay particular attention to these areas and take measures to limit and prevent further pollution; also considers that the new GMES technology (Global Monitoring for Environment and Security) could be successfully used for that purpose;
– kehtestada NOx heitkoguste normid ELi sadamaid kasutavatele laevadele;
- to establish NO x emission standards for ships using EU ports;
– määrata Vahemeri ja Atlandi ookeani kirdeosa väävli heitkoguste kontrollimise piirkondadeks (SECAd) MARPOLi konventsiooni kohaselt;
- to designate the Mediterranean Sea and the North-East Atlantic as Sulphur Emission Control Areas (SECAs) under the MARPOL Convention;
– vähendada SECAdes reisilaevadel kasutatavates laevakütustes suurimat lubatud väävlisisaldust 1,5%lt 0,5%le;
- to lower the maximum allowed sulphur content in marine fuels used in SECAs by passenger vessels from 1.5% to 0.5%;
– kehtestada fiskaalmeetmed, nt maksud või tasud laevadelt pärit SO2 ja NOx heitkogustele;
- to introduce fiscal measures such as taxes or charges on SO 2 and NO x emissions from ships;
– edendada väiksemate SO2 ja NOx heitkogustega laevu eelistavate diferentseeritud sadama- ja faarvaaterimaksude kehtestamist;
- to encourage the introduction of differentiated port and fairway charges favouring vessels with low SO 2 and NO x emissions;
– soodustada kaldalt tuleva elektri kasutamist sadamas seisvatel laevadel;
- to encourage the use of shore-side electricity by ships when in port;
16. märgib murelikult, et Läänemeri on käesoleval ajal üks kõige saastunumaid meresid maailmas, ja tuletab komisjonile meelde parlamendi varasemat üleskutset koostada ELi Läänemere strateegia alane soovitus, kus esitatakse meetmed Läänemere keskkonnaseisundi parandamiseks, eelkõige Läänemere eutrofeerumise vähendamiseks ning nafta ja muude toksiliste ja kahjulike ainete merre heitmise ärahoidmiseks; tuletab meelde, et koostööinstrumente, näiteks INTERREG programme, tuleks Läänemere keskkonna seisundi parandamise piirkondadevaheliste projektide rakendamisel täielikult ära kasutada;
Notes with concern that the Baltic Sea is currently one of the most polluted seas in the world, and reminds the Commission of its previous call for the drafting of a recommendation on an EU strategy for the Baltic, proposing measures to improve the condition of the environment of the Baltic Sea, particularly to reduce the eutrophication of the Baltic and to prevent emissions of oil and other toxic and damaging substances into the sea; recalls that existing instruments for cooperation such as INTERREG programmes should be fully exploited when implementing interregional projects to improve the state of the Baltic environment;
(Euroopa parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik). , elupaikade
(Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy). , Habitats
ELi keskkonnaalaste õigusaktide täitmise tõhustamise ja merereostuse ärahoidmise kontekstis tuletab meelde oma varasemat nõuet komisjonile uurida Euroopa rannavalve teenistuse asutamise võimalikkust;
In the context of improving enforcement of EU environmental legislation and prevention of marine pollution, recalls its earlier demand for the Commission to study the feasibility of establishing a European coastguard service;
23. on veendunud, et EÜ asutamislepingu artikli 174 lõikes 2 sisalduv ettevaatusprintsiip peaks olema aluseks ELi merealade mis tahes tüüpi kasutamisel; rõhutab, et kindlate teadusandmete puudumist ei tohi seega kasutada vabandusena ennetava tegevuse edasilükkamiseks;
Is convinced that the precautionary principle, as embodied in Article 174(2) of the EC Treaty, must form the basis of all types of exploitation of the maritime zones of the EU; stresses that lack of scientific certainty should therefore not be used as an excuse for delaying preventive action;
29. nõuab, et kõikide linnaalade, tööstuspiirkondade, sadamate ja väikesadamate, puhkealade jne arendamise planeerimisel ühenduse pikal rannikul tuleb selgelt arvesse võtta kliimamuutuse tagajärgi ja sellega seotud meretaseme tõusu, samuti üha sagenevaid ja üha tugevamaid torme ning suurenevat lainekõrgust; nõuab, et rannikualadele ei ehitataks mingeid uusi tuumarajatisi;
Insists that planning of all development along the Community's lengthy coast, for urban development, industrial sites, ports and marinas, recreational sites etc., must explicitly take into consideration the consequences of climate change and associated rise in sea level, including the increasing frequency and strength of storms and greater wave height; insists that no new nuclear installations be built in coastal areas;
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivile 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta). ;
(Directive 2001/42/EC of the European Parliament and of the Council of 27 June 2001 on the assessment of the effects of certain plans and programmes on the environment). ;
34. märgib, et hea keskkonnaseisundi saavutamine nõuab, et ka ökoloogiliselt tundlikest piirkondadest väljaspool toimuv inimtegevus oleks rangelt reguleeritud, vähendamaks igasugust võimalikku negatiivset mõju merekeskkonnale;
Notes that the achievement of good environmental status also requires that human activities conducted outside ecologically sensitive areas be strictly regulated so as to minimise any possible negative impact on the marine environment;
Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas: Euroopa visioon ookeanidest ja meredest
Towards a future Maritime Policy for the Union: A European vision for the Oceans and Seas
Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suuna kohta: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses
Towards a future Maritime Policy for the Union: A European Vision for the Oceans and Seas
Euroopat võib vaadelda kui suurt poolsaart, mida ümbritsevad ookeanid ja mered ning niisutavad paljud jõed ja kanalid.
Europe can be seen as a big peninsula surrounded by oceans and seas and irrigated by many rivers and canals.
Merede ja ookeanide kui mitmesugustes tegevusvaldkondades ja majandustegevuses alakasutatud loodusvara tähtsust ei ole võimalik ülehinnata.
The importance of the seas and oceans as a natural under-exploited resource with manifold uses and economic activities cannot be stressed enough.
Kuigi Euroopa meremõõtme potentsiaal on ilmne, on ELi meretranspordi, tööstuse, rannikualade, avamere energia, kalanduse ja merekeskkonna poliitika siiani killustatud ja mõnikord koguni vastandlik.
While the potential of Europe's maritime dimension is evident, so far EU’s policies on maritime transport, industry, coastal regions, offshore energy, fisheries and the marine environment were fragmented and sometimes even conflicting.