natgillin/translations-raw huggingface dataset:
IST võib aidata vanemaealistel inimestel parandada oma elukvaliteeti, püsida tervemana ja kauem iseseisvalt toime tulla.
ICT can help the older individuals to improve quality of life, stay healthier and live independently for longer.
Vanusega sagenevate mälu, nägemise, kuulmise, liikumise ja endaga toimetuleku võimega seotud probleemide leevendamiseks
Innovative solutions are emerging to help counteract problems related to memory, vision, hearing, mobility, loss of independence which are more prevalent with age
75-aastastest ja vanematest inimestest 45 protsendil on igapäevane elutegevus mingil määral raskendatud. töötatakse välja uudseid lahendusi.
45% of those aged 75 and older are to some degree impaired in their daily living activities. .
Lisaks võimaldab IST vanemaealistel inimestel tööl või oma kogukonnas aktiivselt edasi tegutseda.
ICT also enables older persons to remain active at work or in their community.
Eriti teadmusühiskonnas on nende elu jooksul kogutud kogemustel ja oskustel suur väärtus.
Their accumulated experience and skills is a great asset, especially in the knowledge society.
Rahvastiku vananemine seab surve alla ka tervishoiu- ja sotsiaalhooldusteenuste maksumuse ning tervishoiu- ja sotsiaalhooldustöötajate kättesaadavuse ning nõuab tulevikus suureneva nõudlusega toimetulemiseks nende teenuste praeguste pakkumismooduste muutmist.
The ageing of the population also puts pressure on the affordability of health and social care services and the availability of health and social care staff, requiring adjusting the way these services are currently offered to cope with an increasing demand in the future.
Uued info- ja sidetehnoloogiad tähendavad seda, et nüüd saab võimalikuks pakkuda vajalikku hooldust ja ravi inimestele nende enda kodus ning senisest odavamalt.
New information and communication technologies mean that it is becoming possible to provide the care and treatment people require –at lower cost – in their own homes.
Rahvastiku vananemine tähendab Euroopa majandusele ka uusi võimalusi.
Demographic ageing also means an opportunity for the European economy.
Vanemaealise elanikkonna ostujõud kasvab ja kuna vananemine on ülemaailmne nähtus, võib Euroopa tugev IST baas panna aluse ülemaailmsetele ekspordivõimalustele.
The older population has increasing purchasing power and since ageing is a global phenomenon, a strong base of ICT enabled solutions in Europe could be the start of export opportunities worldwide.
Et EL hõivaks selles valdkonnas ülemaailmse juhtpositsiooni, on tähtis tegelda vastava ärimudeli ja tarbijahindadega.
If the EU is to become a world class leader in this industry it is important to address the business model and prices for consumers.
Madalamate hindade saamiseks tuleb aga vähendada arendus- ja tootmiskulusid.
However, to ensure lower prices it is necessary to lower the cost of development and production.
Tugeva ELi turu rajamiseks tuleb liikmesriikidel ühiselt tegelda kogu ELi hõlmavate standardite ja koostalitlusvõime väljatöötamisega.
To establish a strong EU market, Member States will need to collectively look at developing EU wide standards and interoperability.
AAL ühisprogramm
The AAL Joint Programme
Ühisprogramm sisaldab kaht liiki tegevust.
The Joint programme includes two types of activities:
· Uurimis-, arendus- ja uuendustegevus koosneb ühiselt rahastatavatest rahvusvahelistest projektidest, kus on vähemalt kolm partnerit erinevatest programmis osalevatest liikmesriikidest.
· Research, development and innovation activities consisting of shared cost transnational projects involving at least three partners from different participating Member States.
Siin keskendutakse lühiajalise kuni keskpika kestusega turusuunitlusega uuringutele, kus projekti tulemusi suudetakse realistliku tähtaja jooksul kasutusele võtta.
The focus here will be market oriented research, of short to medium duration and capable of exploiting the project results within a realistic time frame.
· Vahendustegevus, programmide reklaamimine ja võrgustike loomine. et luua kontakti väärtusahela kõigi sidusrühmadega.
· Brokerage, programme promotion and networking activities, in order to establish contacts with all stakeholders in the value chain.
Sidusrühmadeks on avaliku sektori otsuselangetajad, teenuste ja tagatiste pakkujad erasektorist, tööstus, VKEd ja tarbijate esindajad.
The stakeholders are decision makers from the public sector, private sector service and insurance providers, industry, SMEs and users representatives.
Iga riik rahastab omapoolseid programmis osalejaid, kelle ettepanekud on välja valitud.
Each country will finance their national participants whose proposals have been selected.
Riiklikku rahastamist korraldavad riiklikud ametid, nemad suunavad ka spetsiaalsest rakendusstruktuurist tulevat rahastamist.
The national funding will be managed by national agencies which will also channel funding coming from the dedicated implementation structure.
Ühenduse rahaline toetus moodustab kindla protsendi osalevatest riiklikest programmidest tuleva avaliku rahastamise kogusummast ega ületa mingil juhul 50% ühe valitud projektis osaleja avalikust rahastamisest.
The Community contribution will represent a fixed percentage of the overall public funding from the participating national programmes, but shall in any case not exceed 50% of the total public funding of a participant in a selected project.
Ühenduse rahalise toetuse ülempiir on 150 miljonit eurot, mis tuleb seitsmenda raamprogrammi eelarvest.
The maximum total financial contribution from the Community is 150 million EURO from the budget of the 7 Framework Programme.
Raportööri arvates tekitab komisjoni ettepanek mitmeid küsimusi seoses uuringute sisu, tegevuste, rahastamise, programmis osalemise ja kättesaadavusega.
The rapporteur considers that the Commission's proposal raises several questions in regards research contents, activities, funding, membership and accessibility.
a) Uuringute sisu
a) Research contents
Ettepanekus pole vähimatki viidet sellele, milliseid peamisi uurimissuundi rahastama hakatakse.
The proposal does not include any indication of the main research lines it will be funding.
Samuti ei öelda seal, kuidas lepitakse kokku iga-aastane tööprogramm, nimetatakse vaid „konsulteerimist asjaomaste Euroopa sidusrühmadega”.
Nor does it define how the annual work programme is going to be decided, other than "consultation with relevant European stakeholders".
Kasulik oleks tööprogrammi projekti puutuvat täpsustada.
Further elaboration such a draft work programme would be useful.
Riiklike programmide ühine rakendamine peaks viitama riiklike programmide olemasolule erinevates uurimisvaldkondades.
Joint implementation of national programmes would imply the existence of national programmes with different lines of research.
Midagi ei räägita nimetatud programmide tähtsamatest ühisjoontest ega ka võimalusest ühendada riikide asjakohased lähenemisviisid ühte sidusasse, seatud eesmärkide täitmisele suunatud programmi.
No mention is made of the main common lines in these programmes or the possible articulation of relevant national approaches into a coherent programme aimed at the stated objectives.
Raportöörile teeb muret näiteks järgmiste küsimuste võtmine tööprogrammi:
The rapporteur is concerned about the inclusion in the work programme of issues such as:
tehnoloogiate omaksvõtmine eakate inimeste poolt; kasutajate nõudmised; kättesaadavus (eriti maapiirkondades), taskukohasus nii tarbijatele kui ka tervishoiuorganisatsioonidele ja praktilised tõkked juba olemasolevate tehnoloogiate kasutamise teel.
Acceptance of technologies by the elderly; user requirements; accessibility (in particular for rural areas), affordability both for the consumer and for the health care organisations and practical barriers preventing the use of already existing technologies.
Ettepanek sisaldab kaht liiki tegevust: uurimis-, arendus- ja uuendustegevus ning vahendustegevus, programmide reklaamimine ja võrgustike loomine.
The proposal includes two types of activities: research, development and innovation and brokerage, programme promotion and networking activities.
Raportöörile teeb muret sõltumatuse ja erapooletuse tagamine ettepanekutest valiku tegemisel ning rahastamise kasutamine tõeliselt uuenduslikes, antud valdkonnas olulist edasiminekut tagavates projektides, mitte aga üksnes seminaride korraldamiseks ja brošüüride avaldamiseks.
The rapporteur is concerned about ensuring impartiality/independence in the selection of proposals and that the funding be used for truly innovative projects which make a leap forward in this domain and not only by funding seminars and brochures.
Komisjonil tuleks selgitada küsimust võimalikest ebakõladest riigieelarvetest eraldatavate vahendite ning samadest riikidest tulnud sõelale jäänud ettepanekute vahel.
The Commission should clarify possible mismatches of funds from national budgets with selected proposals from the same countries.
Ka on vaja põhjalikumalt selgitada, mis saab kogu programmi rahastamisest siis, kui liikmesriigid ei kohustu selleks igal aastal summasid eraldama.
Further clarification is required about what would happen to the overall programme funding if MS do not commit to the funding per annum.
Ei ole öeldud, kas liikmesriikide ja tööstuse rahalisel toetusel on mingi alampiir.
It is not stated whether there is a minimum contribution of the Member States and industry
Eeldades, et EL eraldab AAL programmile kindla rahasumma, ei paista selles algselt osalenud liikmesriikidel olevat stiimuleid uute osalejate leidmiseks.
Given that funding from the EU is a fixed amount, there seems to be no incentive for the initial Member States participating within AAL programme to promote the participation of new members.
Ettepanekus nähakse ette keerukas rakendusstruktuur: ühendus, millel on juhatus, nõuandekogu ja halduspersonal.
The proposal has a complex structure which involves establishing an association with a board of directors, an advisory board and administrative staff.
See rakendusstruktuur suudab rahastamist vastu võtta, projektikonkursse korraldada, hindamisi läbi viia ja raha jaotada.
This implementation structure will be able to receive funding, put out calls for proposals and evaluate and allocate funding.
Jääb siiski küsimus, kas ei oleks mõistlik seda struktuuri lihtsustada ja vähendada AAL ühenduse tasandite arvu ning kas sama tööd ei võiks eraldi ühenduse asemel teha vahetult komisjon.
The question remains whether it is feasible to simplify the structure and have fewer layers within the AAL Association and whether the work could be done directly by the Commission rather than a separate association.
Raportöörile teeb muret ka ELi kui olulise rahastaja nähtavus sellise struktuuri puhul.
The rapporteur is concerned also about the visibility of the EU, a major donor, under this structure
Lõpuks arvab raportöör artikli 169 rakendamise varasemaid raskusi (näiteks nõrk juhtimine, liikmesriikide rahastamiskohustuste täitmata jätmine) arvestades, et ettepanekus tuleks tõestada, et artiklile 169 ei ole alternatiivi.
Finally, and given that implementation of Article 169 has had problems in the past (such as poor management or funding commitments from Member States not honoured) the rapporteur considers that the proposal should prove that there are no alternatives to article 169.
Et vältida kahekiiruselise Euroopa teket ja digitaalse lõhe süvenemist, peaksid kõik tehnoloogiad ehk turul oleva tooted ja teenused olema kõigile liikmesriikidele ühtmoodi kättesaadavad.
All MS should have similar access to the technologies in terms of products and services on the market in order not to create a two tier Europe and widen the digital divide.
Samuti ei tohiks tekkida geograafilist lõhet, see tähendab, et äärepoolseimates ja maapiirkondades elavatele eakatele peavad tehnoloogiad olema sama kättesaadavad nagu linnaelanikele.
There should not be a geographical divide either if elderly people in rural/peripheral areas will not have the same access to technologies as those in conglomerations.
Seoses toodete ja teenuste kättesaadavusega eeldatakse raportis nimetatud rahvastikuosa suurt ostujõudu, kuid tegelikkuses on eakad inimesed hinnatundlikud ja paljud neist elavad üksnes pensionist.
With relation to access to the products/services- the report assumes that this demographic segment has a high purchasing power, but in reality, the elderly are cost conscious and many living on pensions alone.
Seetõttu on oluline hoida kulud vastuvõetavad ja tooted kättesaadavad kõigile, kes neid vajavad.
Thus, it is essential to keep costs affordable and the products accessible to all who need them.
Kogemused näitavad, et eakatel ja puuetega isikutel on suurem oht olla digitaalsfäärist kõrvale tõrjutud, seepärast tuleb teha rohkem eakate inimeste sotsiaalse tõrjutuse vältimiseks tööl, kodus ja kogukonnas.
Evidence suggests that the elderly and the disabled are at greater risk of being digitally marginalised, therefore more needs to be done to avoid social exclusion of the elderly at work/community/homes.
Uuringute kohaselt on vanemaealised inimesed ka vähem valmis uusi tehnoloogiaid kasutama või katsetama; seetõttu on väga tähtis, et väljatöötatavaid tooteid oleks kerge kasutada ning suur osa uuringutest peaks tegelema nende kasutamise lihtsustamisega.
Moreover, research suggests that older people are less inclined to use/try new technologies; therefore it is very important that the products developed are easy to use and a lot of research should go into making them simple to use.
See tähendab, et sihtrühm tuleks kaasata juba toote kontseptuaalses ja konstrueerimisstaadiumis.
This must mean that the target group should be included during the design and conceptual phase.
Ja lõpuks tuleb eristada erinevate vanuserühmade vajadusi.
Finally, we need to make a distinction between the needs of different age groups.
Andmed näitavad, et 65–75 aasta vanuste inimeste vajadused erinevad 75–85-aastaste ja enam kui 85-aastaste eakate vajadustest.
Evidence shows that 65-75yrs have different needs to 75-85 yrs and 85+.
Mis puutub puuetega inimestele mõeldud tehnoloogiatesse, siis on neil inimestel sageli väga spetsiifilised vajadused, kuid selliseid spetsiifilisi vajadusi rahuldavate toodete väljatöötamine võib olla kulukas, pealegi on vastav turuosa suhteliselt väike.
In terms of technologies targeted at disabled groups, the latter have very specific needs but often developing products for such specialised needs may be costly and furthermore the market segment is not proportionately large.
Muud mõjud
Other impacts
Mõnel juhul võivad ühiskonna väärikat vananemist võimaldavad IST tehnoloogiad vähendada vajadust tervishoiutöötajate järele (arstid, õed, füsioterapeudid), kuid tuleks uurida, kui ohtlik see on, kui patsiendid tegelevad taastusravi või tervisekontrolliga ilma meditsiiniasjatundjate juuresolekuta.
In some cases, the ICT technologies for ageing well in the society may be able to reduce the need of healthcare staff (physiotherapists, nurses, doctors) but the issue of the risks of not having medical experts present when patients are carrying out rehabilitation or health monitoring exercises should be addressed.
Muud raportöörile muret tekitavad küsimused on: VKEde juurdepääsu lihtsustamine; mõju tööhõivele tervishoiusektoris, kui vanemaealised tarbijad muutuvad senisest iseseisvamaks; ning praktilised, tehnilised ja regulatiivsed tõkked, mis takistavad vaadeldavas valdkonnas IST laialdasemat kasutamist.
Other issues of concern to the rapporteur are: Simplifying access for SMEs; impact on employment in the health sector if elderly consumers become more independent and practical technical and regulatory obstacles preventing wider use of ICT in this area.
Ettepanekus tuleb täiendavalt täpsustada teadusuuringute sisu ja tööprogrammi koostamise protsessi.
The proposal requires further definition in terms of research contents and the process of drafting the work programme.
On vaja paremat ülevaadet teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse asjakohastest arengutendentsidest liikmesriikides, ühisjoontest, lünkadest või Euroopa mastaabis saadava lisandväärtuse võimalikest valdkondadest.
More indication is required about relevant trends in RTD in Member States, common lines, gaps or possible topics of European added value.
Ettepanekus ei ole täielikult selgitatud, kuidas kavandatud tegevused aitavad välja kujundada ühtset üleeuroopalist raamistikku, mis võib anda programmis osalevatele tööstustele vajaliku ühise turu.
The proposal does not fully explain how proposed activities will contribute to developing a common European framework which could provide the needed single market for the participating industries.
(6) Tuginedes aktiivsele vananemisele kui uute tööhõivesuuniste põhiosisele, kavatseb ELi lähenemine vananemisele mobiliseerida kõigis vanustes inimeste täieliku potentsiaali ja rõhutab vajadust vahetada killustatud vananemisstrateegiad sidusate vastu, mis põhinevad elutsüklipõhisel lähenemisel.
(6) Building on active ageing as a core element in the renewed employment guidelines, the EU approach to ageing aims at mobilising the full potential of people of all ages, and stresses the need to shift from fragmented to comprehensive ageing strategies based on a lifecycle approach.
(6) Tuginedes aktiivsele vananemisele kui uute tööhõivesuuniste põhiosisele ja võttes arvesse seda, et tänu info- ja sidetehnoloogial põhinevatele süsteemidele ning toodetele ei ole eakate eest hoolitsevatel inimestel (enamikul juhtudel naistel) vaja tööelust loobuda, kavatseb ELi lähenemine vananemisele mobiliseerida kõigis vanustes inimeste täieliku potentsiaali , tagades naistele ja meestele võrdsed võimalused, ja rõhutab vajadust vahetada killustatud vananemisstrateegiad sidusate vastu, mis põhinevad elutsüklipõhisel lähenemisel.
(6) Building on active ageing as a core element in the renewed employment guidelines and taking into account the fact that, thanks to systems and products based on information and communication technologies, persons (in most cases women) who care for the elderly are not required to give up work , the EU approach to ageing aims at mobilising the full potential of people of all ages, ensuring equal opportunities for women and men , and stresses the need to shift from fragmented to comprehensive ageing strategies based on a lifecycle approach.
Selle muudatusettepaneku eesmärk on rõhutada mõtet edendada tööhõivet info- ja sidetehnoloogia abil mitte ainult eakate aktiivse elu pikendamise kaudu, vaid ühtlasi võimaldades seda, et eakate eest hoolitsevad inimesed (tavaliselt naised) ei oleks sunnitud tööelust loobuma.
The intention here is to emphasise the idea of promoting employment through information and communication technologies, not just by extending the actives lives of the elderly but also by ensuring that persons (generally women) who care for the elderly are not required to give up work.
(6 a) Info- ja sidetehnoloogia (IST) ning e-teenuste kiire areng suurendavad teabealase eraldatuse ohtu.
(6a) The rapid development of Information and Communication Technologies (ICT) and e-services increases the risk of information exclusion.
Digitaalse kirjaoskuse parandamine, eelkõige naiste hulgas kõikidel tasanditel, on seetõttu infoühiskonda kaasatuse ja selles osalemise eeltingimus.
Improving digital literac y, especially for women at all levels, is therefore a precondition for inclusion and participation in the information society.
(9) AAL ühisprogrammi eesmärk on rahvastiku vananemise probleemile lahenduste otsimine, andes vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku laiaulatuslikuks liikmesriikide vaheliseks koostööks Euroopa tasandil rakendusuuringute ja innovatsiooni osas vananevas ühiskonnas väärika vananemise info- ja sidetehnoloogia (IST) valdkonnas.
(9) The AAL Joint Programme aims at addressing the Demographic Ageing challenge by providing the necessary legal and organisational framework for large-scale European cooperation between Member States on applied research and innovation in the area of Information and Communication Technologies (ICT) for Ageing Well in an ageing society.
(9) AAL ühisprogrammi eesmärk on rahvastiku vananemise probleemile lahenduste otsimine, andes vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku laiaulatuslikuks liikmesriikide vaheliseks koostööks Euroopa tasandil rakendusuuringute ja innovatsiooni osas vananevas ühiskonnas , kus naiste osakaal on nende pikema keskmise eluea tõttu suurem kui meeste oma, väärika vananemise info- ja sidetehnoloogia (IST) valdkonnas.
(9) The AAL Joint Programme aims at addressing the Demographic Ageing challenge by providing the necessary legal and organisational framework for large-scale European cooperation between Member States on applied research and innovation in the area of Information and Communication Technologies (ICT) for Ageing Well in an ageing society, in which the percentage of women is higher than men due to the longer average life expectancy of women.
(21 a) Vastavalt seitsmendale raamprogrammile tuleks naiste rolli teaduses ja uurimistegevuses sobivate meetmetega aktiivselt edendada, eesmärgiga innustada suuremal arvul naisi selles valdkonnas tegutsema ning veelgi rohkem edendada nende aktiivset rolli uurimistegevuses.
(21a) In accordance with the Seventh Framework Programme, the role of women in science and research should be actively promoted by appropriate measures with a view to encouraging greater numbers to become involved in this field and further enhancing their active role in research.
(c) AAL ühisprogrammile sobiva ja tõhusa juhtimismudeli loomisest, järgides käesoleva otsuse II lisas sätestatud suuniseid;
(c) establishment of the appropriate and efficient governance model for the AAL Joint Programme in conformity with the guidelines set out in Annex II to this Decision;
(c) AAL ühisprogrammile sobiva , tõhusa ja soolist võrdõiguslikkust arvestava juhtimismudeli loomisest, järgides käesoleva otsuse II lisas sätestatud suuniseid;
(c) establishment of the appropriate , efficient and gender-responsive governance model for the AAL Joint Programme in conformity with the guidelines set out in Annex II to this Decision;
(g) kõrgel tasemel teadusliku pädevuse ja eetiliste põhimõtete järgimisest vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele; ning
(g) ensuring a high level of scientific excellence and observance of ethical principles in accordance with the general principles of the Seventh Framework Programme; and
(g) kõrgel tasemel teadusliku pädevuse ja eetiliste põhimõtete järgimisest , sealhulgas soolise mõõtme integreerimisest kõikidesse uurimisvaldkondadesse, vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele; ja
(g) ensuring a high level of scientific excellence and observance of ethical principles, including the integration of the gender dimension in all areas of research in accordance with the general principles of the Seventh Framework Programme; and
Rahaliste toetuste andmine spetsiaalselt rakendusstruktuurilt kolmandatele osapooltele AAL ühisprogrammi elluviimiseks, eriti rahaline toetus osalejatele, kes valitakse välja pärast toetuseavalduste konkursikutset, sõltub võrdse kohtlemise , läbipaistvuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtetest.
The granting of financial support by the dedicated implementation structure to third parties in the implementation of the AAL Joint Programme, and in particular financial support provided to participants in projects selected following calls for proposals for the award of grants, shall be subject to the principles of equal treatment, gender mainstreaming and transparency.
Hindamises käsitletakse AAL ühisprogrammi rakendamise kvaliteeti ja tulemuslikkust, sealhulgas teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni, ning seatud eesmärkide saavutamist, sealhulgas soovitusi sobivaimate viiside kohta integratsiooni edasiseks suurendamiseks.
This evaluation shall cover the quality and efficiency of the implementation, including scientific, management and financial integration of the AAL Joint Programme and progress towards the objectives set, including recommendations on the most appropriate ways to further enhance integration.