natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Otseselt töötajate ja muu elanikkonna tervist ning ohutust puudutav teave, eelkõige teave radioaktiivse ja toksilise heite ning sellega kokkupuute kohta tuleb avalikustada olenemata olukorrast.
Information directly relevant to the health and safety of workers and the public,in particular concerning radioactive and toxic emissions and exposure to such emissions, shall be made public, irrespective of the circumstances.
Artikkel 14 – punkt 2
Article 14 – point 2
2. põhimõtted, plaanid ja tehnilised lahendused tekkimisest kuni lõppladustamiseni;
2. concepts, plans and technical solutions from generation to disposal;
2. põhimõtted, plaanid ja tehnilised lahendused tekkimisest kuni lõppladustamiseni .
2. concepts, plans and technical solutions from generation to disposal .
Suurimaks prioriteediks saavad vanad radioaktiivsed jäätmed ning kasutatud tuumkütus vaheladustusmahutites, eelkõige nende mõju tõttu töötajate tervisele ja ohutusele;
High priority shall be given to historic radioactive waste and spent fuel in intermediate storage pools, in particular with regard to their impact on the health and safety of workers ;
Suurte koguste radioaktiivsete jäätmete ebapiisav konditsioneerimine ning ladustamine on olnud probleemiks juba aastakümneid.
The lack of appropriate conditioning and storage for large quantities of radioactive waste has been tolerated for decades.
Mõned basseinides hoitavad kasutatud tuumkütused on füüsilise rünnaku ees eriti kaitsetud.
Some spent fuel in storage ponds is particularly vulnerable to physical attack.
Vältimaks tahtmatult tekitatud riski personalile või üldisele elanikkonnale, on paranduste tegemine hädavajalik.
Remediation is urgent and also essential to avoid inadvertent exposure to risk for staff and public
Artikkel 14 – lõige 1 – punkt 7
Article 14 – paragraph 1 – point 7
7. programmi kulude hinnang ja selle hinnangu lähtekohtade ja eelduste, sealhulgas nende ajas paikapidavuse kirjeldus;
7. assessment of programme costs and the underlying basis and hypotheses for this assessment, which must include a profile over time ;
7. detailsed kavad kontrollide arvu ja vahendite ning kontrollasutuste väljaõppe kohta;
7. detailed plans concerning the number of inspections, the resources for inspection and the training of inspection bodies ;
Arvamuse koostaja: Pavel Poc
Rapporteur: Pavel Poc
Kavandatavas direktiivis esitatakse kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ELi õigusraamistik.
The proposed Directive sets out EU legal framework for spent fuel and radioactive waste management.
Sellega vaadatakse läbi komisjoni ettepanek kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist käsitleva nõukogu (Euratomi) direktiivi kohta
It revises the Commission proposal for a Council (Euratom) Directive on the management of spent fuel and radioactive waste
Komisjoni 2003. aasta esialgne ettepanek (KOM 2003/0032) ja 2004. aasta muudetud versioon (KOM(2004) 0526). .
Initial 2003 Commission proposal ( COM(2003)0032 ) and revised 2004 version ( COM(2004)0526 ). .
Radioaktiivseid jäätmeid tekib igas liikmesriigis.
All the Member States have radioactive waste.
Järelikult, milline ka ei oleks tuumaenergeetika ja radioisotoopide muu kasutuse tulevik, igal juhul on pikaajalise ohutuse tagamiseks vaja korraldada radioaktiivsete ainete lõppladustamine kui olemasolevate ja tulevaste radioaktiivsete jäätmete käitlemise viimane etapp.
Thus, whatever the future of nuclear power and non-power applications is, the implementation of disposal as the end point in the management of existing and future radioactive waste is needed in order to assure safety in the long term.
Kokku tekib Euroopa Liidus umbes 40 000 m³ radioaktiivseid jäätmeid aastas, millest umbes 80% on lühiealised madala radioaktiivsusega jäätmed, umbes 5% on pikaealised madala radioaktiivsusega jäätmed ning alla 10% on kõrge radioaktiivsusega jäätmeid, mis hõlmavad ümbertöötlemise klaasistatud jäätmeid ja jäätmeteks peetavat kasutatud tuumakütust.
In total, about 40 000 m³ of radioactive waste is produced each year in the European Union of which about 80% is short-lived low-level radioactive waste, about 5% long-lived low-level radioactive waste and less than 10% high level waste, which includes both vitrified waste from reprocessing and spent fuel considered as waste.
Komisjoni ettepaneku põhisisu
Summary of the Commission’s proposal
Olenevalt jäätmete omadustest on vaja erinevaid meetmeid, et kaitsta inimesi ja keskkonda ioniseeriva kiirgusega seotud ohtude eest.
Specific arrangements, depending on the characteristic of the waste, are required to protect humans and the environment against dangers arising from ionizing radiation.
Radioaktiivsete jäätmete käitlemise aluspõhimõte on lekke vältimine ja jäätmete isoleerimine inimestest ja biosfäärist kogu selleks ajaks, mil jäätmed kujutavad endast radioloogilist ohtu.
The basic principle of radioactive waste management is containment and isolation from humans and the biosphere for as long as the waste represents a radiological hazard.
Pikemas perspektiivis võib ainult lõppladustamine koos sellele omase passiivse kaitsega tagada kaitse kõigi võimalike ohtude eest.
In the longer term, only disposal with its inherent passive safety characteristics can guarantee protection against all potential hazards.
Kõrge radioaktiivsusega jäätmete suhtes on teaduslik ja tehniline konsensus, et geoloogiline lõppladustamine sügaval asuvates geoloogilistes kihtides on ohutuim ja jätkusuutlikem valik.
For high level waste (HLW) there is a world-wide scientific and technical consensus that deep geological disposal represents the safest and most sustainable option.
Hoolimata sellest asjaolust ei ole praegusel hetkel kõrge radioaktiivsusega ja pikaajaliste tuumaenergiajäätmete jaoks lõppladustamise rajatisi mitte üheski liikmesriigis.
Despite this fact, there are currently no final disposal facilities in any of the Member States for high-level and long-lived radioactive waste generated by the use of nuclear energy.
Tuumatööstuse rohkem kui viiekümne-aastase olemasolu vältel ei ole rajatud mitte ühtegi lõppladustamisrajatist ning praegusel hetkel säilitatakse radioaktiivseid jäätmeid ajutistes ladustamisrajatistes.
Not one final disposal site has been set up in more than fifty years of existence of the nuclear industry and at present radioactive waste is held provisionally in interim storage facilities.
Lõppvastutus kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise eest on liikmesriikidel.
Ultimate responsibility for the management of spent fuel and radioactive waste rests with the Member States.
Lisaks on üldtunnustatud eetikapõhimõte, et ühiskond peaks vältima tulevaste põlvkondade põhjendamatut koormamist, ja see paneb praegusele põlvkonnale, kes kasutab tuumaenergeetikat ja meditsiinilisi tuumarakendusi, kohustuse käidelda korralikult kõik olemasolevad jäätmed.
Furthermore, it is an accepted ethical principle that the society should avoid imposing undue burdens on future generations, and this places the onus on the current generation, who has benefited from nuclear electricity or medical interventions, to manage appropriately all existing waste.
Sellele vaatamata tuleb enamikul riikidest veel teha peamised otsused kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kohta.
Despite these considerations, most countries have yet to take key decisions regarding the management of spent fuel and radioactive waste.
Kasutatud tuumkütuse ja kõrge aktiivsusega tuumajäätmete ohutu käitlemine kõigil etappidel tekkimisest kuni lõppladustamiseni nõuab riigi tasemel raamistikku, millega tagataks poliitiliste kohustuste täitmine, ülesannete selge jaotus ning piisavate teaduslike, tehniliste ja rahaliste vahendite kättesaadavus vajaduse korral.
Safe management of radioactive waste and spent fuel, at all stages from generation to disposal, requires a national framework that guarantees political commitments, a clear allocation of responsibilities, and ensuring that sufficient scientific, technical and financial resources are available when needed.
Küsimuse delikaatsust arvestades tuleb tagada ka üldsuse teavitamine ja osavõtt otsuste tegemisest.
Given the highly sensitive nature of the issue, public information and participation in the decision-making processes has to be ensured as well.
Käesoleva ettepaneku üldeesmärk on seepärast kehtestada ELi õigusraamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks, mis oleks tuumaenergia elektritootmiseks kasutamise ning radioaktiivse kiirguse meditsiinis, tööstuses, põllumajanduses, teadus- ja haridustöös kasutamise ohutust tagav koostisosa.
The general objective of this proposal is therefore to set up an EU legal framework for the management of spent fuel and radioactive waste as an integral part of the safe use of nuclear energy for electricity production and of the ionizing radiation in medicine, industry, agriculture, research and education.
Raportööri seisukoht
Rapporteur’s point of view
Raportöör tervitab ettepaneku projekti nõukogu direktiivi kohta, sest selle abil saavad liikmesriigid võtta vajalikke poliitilisi otsuseid oma riiklike programmide kehtestamiseks ja rakendamiseks, eriti mis puudutab kõrge radioaktiivsusega jäätmete ja kasutatud tuumkütuse ohutut ja vastutustundliku käitlemist.
Rapporteur welcomes the draft proposal for a Council Directive as it will help all the Member States to take the necessary political decisions to establish and implement their national programs especially with regards to the responsible and safe management of high level radioactive waste and spent fuel.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et direktiiv oleks kooskõlas olemasolevate ELi õigusaktidega.
Special attention has to be paid to ensure the proposed Directive is consistent with existing European legislation.
Arvesse tuleb võtta tööstuse praegust praktikat ning ekspertide hulgas valitsevat konsensuslikku arvamust.
Current industrial practice and existing consensus position among international experts should be taken into consideration.
Seades eesmärgiks tuumaenergia säästliku kasutamise, ei tohiks direktiivi ettepanek välistada võimalust radioaktiivse materjali edaspidiseks kasutamiseks pikemas perspektiivis ega põhjustada taaskasutatava materjali liigitamist radioaktiivseteks jäätmeteks.
Aiming at the sustainable use of nuclear energy, the Directive proposal should not eliminate the option of future use of radioactive material over the long-term and should not lead to any reclassification of reusable material as radioactive waste.
Tehniliste ekspertide seas valitseb laialdane rahvusvaheline konsensus, et geoloogiline lõppladustamine on kõige ohtlikumate tahkete ja tahkestatud radioaktiivsete jäätmete pikaajaliseks käitlemiseks kõige sobivam meetod.
There is a very broad international consensus amongst technical experts that geological disposal is the most suitable method for long-term management of the most hazardous forms of solid and solidified radioactive waste.
Nende hoidlate projekteerimiseks ja kasutuselevõtmiseks on aga vaja mitmeid aastaid uurimistööd.
However, years of research will be needed in order to design and implement these repositories.
Seoses sellega tuleb teadusuuringuid ja tehnoloogia arendamist jätkata ja rahaliselt toetada.
In this respect research and technical development need to be maintained and financially supported.
Riikide vahel sõlmitud radioaktiivsete jäätmete ekspordi lepingud tuleb ükshaaval hoolikalt läbi vaadata, kuid mitte keelustada.
Agreements on radioactive waste exports, which have been concluded between countries, need to be examined on case-by-case basis and not to be banned.
On näiteks olemas mõningad konkreetsed juhud, kus liikmesriigid saadavad/on saatnud oma kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemiseks mõnda mitteliikmesriiki ning seejuures tekkivad jäätmejäägid jäävad vastuvõtjariiki; ning samuti tuleks ümbertöötleval liikmesriigil võimaldada saata jäätmejääke riikidesse, kus kasutatud tuumkütus kõigepealt tekkis.
Indeed, there are some specific cases in which Member States send/have sent their spent fuel for reprocessing to non EU country and some of the residual waste which is being generated rests with the recipient country; and likewise, Member States performing reprocessing activities should be allowed to send the residual waste to the countries where the spent fuel was first generated.
Käesolevas ettepaneku projektis nõukogu direktiivi kohta ei tuleks käsitleda ohutuse küsimusi, v.a juhul kui tegu on üksnes radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise rajatiste ohutusega.
Safety cases should not be addressed in this draft proposal for a Council Directive unless it refers solely to safety cases relating to radioactive waste disposal facilities.
Raportöör on veendunud, et vaatamata mis tahes konkreetsetele poliitikatele liikmesriikides on radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine aktuaalne küsimus, mis on olemas ja ootab lahendamist.
Rapporteur is convinced that regardless any particular policy in the Member States, radioactive waste disposal is an actual issue, existing and waiting to be solved.
Kavandatava direktiivi üle peetav arutelu peaks piirduma tehniliste küsimustega ning ei tohiks muutuda poliitiliseks võitlusareeniks tuumaenergia kui sellise tuleviku üle.
Discussion on the proposed Directive should remain of technical character and should not become a political battlefield about the future of nuclear energy itself.
(19 a) Keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise 25. juuni 1998. aasta konventsiooniga (Århusi konventsioon) antakse üldsusele õigused ja kehtestatakse konventsiooni osalistele ja riigiasutustele kohustused seoses keskkonnainfo kättesaadavusega, üldsuse osalemisega keskkonnaasjade, sealhulgas tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise üle otsustamises ning neis asjus kohtu poole pöördumisega.
(19a) The Aarhus Convention of 25 June 1998 on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters grants the public rights and imposes on parties and public authorities obligations regarding access to information and public participation and access to justice in environmental matters, which include the management of spent fuel and radioactive waste.
(25) Tuumareaktorite töö ja nende dekomisjoneerimise käigus tekib ka kasutatud tuumkütust ja radioaktiivseid jäätmeid .
(25) The operation of nuclear reactors , as well as their decommissioning, also generates spent fuel and radioactive waste .
Milline ka ei oleks tema valik, on vaja kaaluda, kuidas lõplikult ladustada või kõrvaldada ümbertöötamisel eraldatud või jäätmeteks klassifitseeritud kasutatud tuumkütuse kõrge radioaktiivsusega jäätmeid.
Whatever option is chosen, the final storage or disposal of high level waste, separated at reprocessing, or of spent fuel regarded as waste should be considered.
(25 a) Kasutatud tuumkütus, mida säilitatakse basseinides, on täiendav võimalik radioaktiivsuse allikas keskkonnas, eriti kui jahutustiigid on katmata, nagu näitas hiljutine Fukushima juhtum.
(25a) Spent fuels stored in pools represent an additional potential source of radioactivity in the environment, in particular if the cooling ponds are not covered anymore, as recently shown in Fukushima.
(27 a) Radioaktiivsete jäätmete ladustamise ohud ilmnesid Fukushima õnnetuse ajal ning samasugused õnnetused võivad toimuda olemasolevates või ehitamisjärgus tuumarajatistes Euroopa Liidu territooriumil ja liidu naaberriikides, mida iseloomustab kõrge maavärina ja tsunamioht, näiteks Akkuyu Türgis.
(27a) The hazards of radioactive waste disposal were made evident by the Fukushima accident and similar accidents could occur in existing or under construction nuclear installations in areas of the Union and its neighbouring countries with high seismic and tsunami risk, such as in Akkuyu (Turkey).
Liit peaks võtma kõik asjakohased meetmed, et hoida ära radioaktiivsete jäätmete ladustamine sellistes piirkondades.
The Union should take any appropriate measures to prevent radioactive waste disposal in such areas.
(29) Tüüpiline kõrvaldamispõhimõte lühiealiste ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete puhul on kõrvaldamine maapinna lähedal asuvatesse mahutitesse.
(29) The typical disposal concept for short lived low and intermediate level waste is near surface disposal.
Pärast 30 aastat uurimistööd on tehnilisel tasemel laialdaselt omaks võetud, et nii kõrge radioaktiivsusega jäätmete käitlemise kui ka jäätmeteks loetud kasutatud tuumkütuse käitlemise lõppetapina on geoloogiline lõppladustamine sügaval asuvates geoloogilistes kihtides ohutuim ja jätkusuutlikem valik.
Following 30 years of research, it is broadly accepted at the technical level that deep geological disposal represents the safest and most sustainable option as the end point of the management of high level waste and spent fuel considered as waste.
Pärast 30 aastat uurimistööd on tehnilisel tasemel laialdaselt omaks võetud, et nii kõrge radioaktiivsusega jäätmete käitlemise kui ka jäätmeteks loetud kasutatud tuumkütuse käitlemise lõppetapina võib geoloogiline lõppladustamine sügaval asuvates geoloogilistes kihtides olla ohutuim ja jätkusuutlikem valik.
Following 30 years of research, it is broadly accepted at the technical level that deep geological disposal could represent the safest and most sustainable option as the end point of the management of high level waste and spent fuel considered as waste.
Sellise ladustamise rakendamist võib edendada , kui veel eksisteerivad ohutusprobleemid on lahendatud .
Implementation may be pursued if remaining safety issues are solved .
Liikmesriigid peaksid seega kehtestama dekomisjoneerimispoliitika, millega tagada rajatiste demonteerimine võimalikult ohutul viisil ning võimalikult kiiresti pärast nende sulgemist.
Member States should therefore establish a decommissioning policy that guarantees that facilities are dismantled in the safest manner as early as possible after their closure.
25. juuni 1998. aasta Århusi konventsiooni (keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon) lepinguosalisena on Euroopa Liit võtnud endale kohustuse järgida selle rahvusvahelise lepingu põhimõtteid ja on neid rakendanud 26. mai 2003. aasta direktiivis 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse.
As a party to the Aarhus Convention of 25 June 1998 on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters, the European Union has undertaken to abide by the principles of this international convention and has incorporated them in Directive 2003/35/EC of 26 May 2003 providing for public participation in respect of the drawing up of certain plans and programmes relating to the environment.
See peaks hõlmama kogu tegevust, mis on seotud radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käsitsemise, eeltöötluse, töötluse, ladustamiseks sobivale kujule viimise, ladustamise ja lõppladustamisega ning peaks olema kooskõlas Århusi konventsiooniga .
This should include all activities that relate to handling, pre-treatment, treatment, conditioning, storage, and disposal of radioactive waste and spent fuel and should comply with the principles laid down in the Aarhus Convention .
(34 a) Kõiki kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega seotud töötajaid tuleb nende tegevusest või staatusest olenemata kaitsta.
(34a) Workers along the whole chain of spent fuel and radioactive waste management need to be protected and covered, regardless of their activity or status.
Iga kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise vahendi puhul tuleb arvestada pikaajaliste mõjudega töötajate tervisele ja ohutusele.
The long term effects on the health and safety of workers need to be considered in any management instrument for spent fuel and radioactive waste.
(34 b) Käesolevat direktiivi rakendades tuleks erilist tähelepanu pöörata ohustatud töötajatele.
(34b) When implementing this Directive, special attention should be given to workers at risk.
Tervist ja ohutust käsitlevate õigusaktide eiramisele peaksid viivitamatult järgnema ranged sanktsioonid.
Non-compliance with health and safety legislation should be followed by immediate and severe sanctions.
(35) Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise puhul on oluline läbipaistvus .
(35) Transparency is important in the management of spent fuel and radioactive waste.
(35) Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutul käitlemisel tuleks järgida Århusi konventsiooni .
(35) The Aarhus Convention should be respected in connection with the management of spent fuel and radioactive waste.
Selle käigus tuleb tagada elanikkonna ja kõikide huvitatud sidusrühmade juurdepääs kogu lõppladustamisega seotud teabele ning elanikkonna ja kõikide huvitatud sidusrühmade kohustav ja õigeaegne kaasamine .
This entails ensuring access for the public and all concerned stakeholders to all information concerning disposal and stipulating that the public and all concerned stakeholders must be involved at an early stage in the decision-making processes.
Üldsuse osalemisega seotud otsuseid silmas pidades, peaks teabele ligipääsu keelamise ja üldiselt keskkonnaõiguse rikkumise korral olema igal füüsilisel või juriidilisel isikul õigus protestida ja edasi kaevata.
Should access to information be denied in connection with decisions covered by the public participation requirement, and in general in the event of infringements of environmental law, any natural or legal person shall have the right to object and to bring legal proceedings .
(37) Mõni liikmesriik arvab, et kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise, sealhulgas lõppladustamise võimaluste ühine kasutamine võib olla kasulik lahendus, kui see põhineb asjaomaste liikmesriikide vahel sõlmitud lepingul.
(37) Some Member States consider that the sharing of facilities for spent fuel and radioactive waste management, including disposal facilities, is a potentially beneficial option when based on an agreement between Member States concerned.
(37) Mõni liikmesriik arvab, et kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise, sealhulgas lõppladustamise võimaluste ühine kasutamine võib olla kasulik ja kulutõhus lahendus, kui see põhineb asjaomaste liikmesriikide vahel sõlmitud lepingul.
(37) Some Member States consider that the sharing of facilities for spent fuel and radioactive waste management, including disposal facilities, is a potentially beneficial and cost-effective option when based on an agreement between Member States concerned.
(41) Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega seotud pädevuse ja oskuste säilitamiseks ja edasiarendamiseks, mis on tervise ja keskkonna kaitsmise, ohutuse ja läbipaistvuse kõrge taseme tagamisel oluline, tuleks ühendada töökogemustest õppimine, teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kõigi osaliste tehniline koostöö.
(41) Maintaining and further developing competences and skills in the management of spent fuel and radioactive waste, as an essential element to ensure high levels of health and environment protection, safety, and transparency, should be based on a combination of learning through operational experience, scientific research and technological development, and technical cooperation between all actors.
(2) Direktiiviga tagatakse, et liikmesriigid kehtestaksid asjakohase riikliku korra, et tagada kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisel kõrgeim ohutuse tase ning kaitsta töötajaid ja muud elanikkonda ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest.
(2) It ensures that Member States provide for appropriate national arrangements for the highest level of safety in spent fuel and radioactive waste management to protect workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiation.
a) tsiviilotstarbeliste või tsiviilotstarbel kasutatavate tuumareaktorite töö tagajärjel tekkinud kasutatud tuumkütuse käitlemise kõikidele etappidele;
(a) all stages of spent fuel management when the spent fuel results from the operation of civilian nuclear reactors or is managed within civilian activities;