natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Raportis märgitakse, et vaesus ja töötus on olnud seotud kehva tervisega selliste tegurite tõttu nagu vilets toitumine, kehvem elukeskkond vaesemates piirkondades, puudulikud elamistingimused ja stress, ning et paljudes liikmesriikides ei ole puudustkannatavatel kogukondadel korralikku juurdepääsu arstiabile.
The report notes that poverty and unemployment have been linked to poor health due to factors such as poor diet, worse environments in poorer areas, inadequate housing, and stress and that deprived communities in many Member States often have poor access to healthcare.
Raportis märgitakse, et puudega (sealhulgas vaimse tervise probleemidega) inimeste, vanemate inimeste ja rahvusvähemuste töötuse tase püsib kogu Euroopa Liidus lubamatult kõrgena.
The report notes that unemployment levels of disabled people (which includes people with mental health problems), older people and ethnic minorities across the European Union, remain unacceptably high.
Raportis rõhutatakse, et tööhõivet tuleb vaadelda ühe tõhusaima vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase kaitsemeetmena, ning kutsutakse seepärast komisjoni ja liikmesriike üles rakendama tõhusalt tööhõivedirektiivi 78/2000/EÜ, milles esitatakse õigusraamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel.
The report emphasises that employment must be viewed as one of the most effective safeguards against poverty and social exclusion and therefore calls on the Commission and Member States to effectively implement the Employment Directive 78/2000/EC which provides a legal framework for equal treatment in employment.
Raportis rõhutatakse, et juurdepääs kaupadele ja teenustele peab olema iga ELi kodaniku õigus, ning kutsutakse seepärast komisjoni üles esitama kõikides EÜ asutamislepingu artikli 13 õigusaktidega hõlmamata valdkondades eridirektiivid, et võidelda diskrimineerimise vastu juurdepääsul kaupadele ja teenustele, sealhulgas puude, vanuse, religiooni või usu või seksuaalse orientatsiooni tõttu.
The report stresses that access to Goods and Services should be a right for every EU citizen and therefore calls on the European Commission to bring forward specific directives for all areas not covered under Article 13 EC Treaty legislation to combat discrimination in access to goods and services including disability, age, religion or belief or sexual orientation.
Raportis kutsutakse liikmesriike üles rakendama tõhusamalt olemasolevaid ELi õigusakte tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas.
The report calls on Member States to more effectively implement existing EU legislation in the Employment and Social Policy field.
Raportis tunnistatakse, et paljudes liikmesriikides on inimestele loodud turvavõrgustik, mis tagab minimaalse sissetuleku, ning usutakse, et heade tavade vahetamisega on võimalik turvavõrgustikku mittekasutavaid liikmesriike julgustada seda kasutama.
The report recognises that in many Member States individuals are provided with a safety net guaranteeing a minimum income and believes by exchange of best practice that Member States who do not operate this can be encouraged to do so.
Raportis märgitakse, et tuleks julgustada mõistliku miinimumpalga kehtestamist liikmesriigi tasandil ning see võib aidata muuta töö majanduslikult tasuvaks; kuid tunnistatakse, et paljudes liikmesriikides on miinimumpalk kehtestatud väga madalal tasemel.
The report notes that a decent minimum wage, set at Member State level should be encouraged and can help to make work financially viable; but recognising that in many Member States that it is set at a very low level.
Raportis võetakse arvesse Euroopa Parlamendi varasemaid raporteid, milles rõhutatakse, kui oluline on see, et sotsiaalpoliitikal oleks võrdne staatus ühenduse kolme poliitikaga (majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika) ja need toimiksid täielikult üheskoos.
The report takes into account previous reports of the Parliament, which stress the importance of social policy having an equal status and fully interacting within the Community policy triangle (economic, employment, social policies)
Raport komisjoni sotsiaalpoliitika tegevuskava käsitleva teatise kohta, tööhõivekomisjon, raportöör Anne E.M. Van Lancker, A5-0291/2000 .
Report on the Commission communication on the social policy agenda, Committee EMP, Rapporteur Anne E.M. Van Lancker, A5-0291/2000 .
Raport sotsiaalse olukorra kohta Euroopa Liidus, tööhõivekomisjon, raportöör Ilda Figueiredo, A6-0035/2005 .
Report on the social situation in the European Union, Committee EMP, Rapporteur Ilda Figueiredo, A6-0035/2005 . .
Sellega seoses peaks komisjon toetama ja selgitama esialgset Lissaboni eesmärki seoses vaesuse likvideerimisega selliselt, et komisjon võtaks vastu selgesõnalise põhieesmärgi vähendada Euroopa Liidus 2010. aastaks vaesuse taset arvestatult sisemajanduse kogutoodangu suhtes ning töötada välja sotsiaalse kaasatuse standardid, mille põhjal saaks hinnata sotsiaalse kaasatuse strateegia tulemusi.
In this regard the Commission should reinforce and clarify the original Lisbon target of eradicating poverty by the adoption of a clear headline target for the EU to reduce the levels of poverty measured against GDP by 2010 and to develop a set of social inclusion standards against which to judge the results of the social inclusion strategy
Ettekanne sotsiaalmeetmete kava kohta aastateks 2006–2010, tööhõivekomisjon, raportöör Ria Oomen-Ruijten, A6-0142/2005 .
Report on the Social Policy Agenda for the period 2006-2010, Committee EMP, Rapporteur Ria Oomen-Ruijten, A6-0142/2005 . .
Sotsiaalse tegelikkuse hindamise raport käsitleb kahte komisjoni dokumenti: teatist sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta (KOM(2007)013) ning teatist sotsiaalse tegelikkuse hindamise kohta (KOM(2007)063).
The "Stocktaking Social reality" Report is dealing with two Commission documents: the Communication on Social inclusion and Social protection (COM(2007)013) and the Communication on Social Reality Stocktaking (COM(2007)063).
Sotsiaalset kaitset ja sotsiaalset kaasatust käsitleva teatise kokkuvõte
Summary of the Communication on Social inclusion and Social protection
Avatud kooskõlastusmeetod on tõstnud teadlikkust tõrjutuse ja vaesuse keerulistest põhjustest ning kujundanud ühise lähenemisviisi sotsiaalkaitse reformidele, mis tugineb kättesaadavuse, piisavuse, kvaliteedi, ajakohastamise ja jätkusuutlikkuse põhimõttele.
The Open Method of Coordination (OMC) has increased awareness of the complex causes of exclusion and poverty and forged a shared approach to social protection reforms based on principles of accessibility, adequacy, quality, modernisation and sustainability.
Tervishoid ja pikaajaline hooldus sobivad samuti hästi tegevuspõhimõtete vahetuseks; eesmärkide ühine arvessevõtmine võib parandada poliitika tõhusust ja tervishoiuteenuste osutamist liikmesriigi tasandil.
Healthcare and long-term care are also well suited for policy exchange; joint consideration of the objectives can improve policy effectiveness and the delivery of healthcare services at a Member State level.
Mõnede riiklike reformiprogrammide puhul tuleb esile ka suurem tähelepanu ühiskonna kõige puudustkannatavamatele liikmetele ning vaestel leibkondadel aidatakse tööhõive kasvust rohkem kasu saada.
Some National reform Programmes show a stronger commitment to the most disadvantaged in society and helping poor households benefit from employment growth.
Riikide rahanduse jätkusuutlikkuse tagamise meetmetega kaasnevad sätted, millega kaitstakse kõige enam ohustatud elanikerühmi.
Measures to ensure the sustainability of public finances are accompanied by provisions to protect the most vulnerable groups.
Endisest tugevamat ja nähtavamat koostoimet on vaja nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil.
Strengthened and more visible interaction is required at European and national level.
Liikmesriikides tuleb rohkem tähtsust omistada laste vaesuse vastu võitlemisele, sest puudustkannatavad lapsed ei saa tulevikus suurema tõenäosusega tööd.
More importance must be given in Member States to the fight against child poverty, as deprived children are more unlikely to gain jobs in the future.
Liikmesriigid lähenevad sellele küsimusele järgmiste meetmete kaudu: perekonna sissetuleku suurendamine, parem juurdepääs teenustele, laste õiguste kaitsmine.
Member States have been shown to approach this issue through: increasing family income, improving access to services, protecting children's rights.
Raportis näidatakse, et keskmiselt 15% õppureist jätab kooli pooleli, kuid mõnes riigis mõjutab kooli poolelijätmine rohkem kui kolmandikku noortest.
The report shows that on average, 15% of students leave school early, but in some countries more than a third of young people are affected be early school leaving.
Mõnes liikmesriigis on probleemi lahendamiseks seatud konkreetsed eesmärgid ja võetud ennetusmeetmeid (koolieelne õpe, suunamine ja nõustamine, koduõpetajad, õppetoetused) ning kompensatoorseid meetmeid (nt uut võimalust pakkuvad koolid).
Some Member States have set specific targets and are introducing preventive measures to address this (pre-primary education, guidance and counselling, tutoring, grants) and compensatory actions (e.g. second-chance schools).
Selles suhtes püsib olulisena ka võitlus noorte töötuse vastu.
In this respect also the fight against youth unemployment remains important.
Paljudes liikmesriikides pikendatakse õpipoisiaega, pakutakse pärast lühiajalisi töötuseperioode individuaalset toetust või alternatiivtegevust, keskendutakse ühiskondlikult vähem soodsas olukorras olevatele aladele või parandatakse juurdepääsu tavameetmetele.
Many Member States are expanding apprenticeships, providing individualised support or active alternatives after short spells of unemployment, focusing on socially deprived areas or improving access to mainstream measures.
Geograafilise ebavõrdsuse puhul toetatakse ELi struktuurfondidest tervishoiuinfrastruktuuri parandamist kõige vaesemates piirkondades.
When it comes to geographic inequalities, EU structural funds support improvements in health infrastructure in the poorest regions.
Kvaliteedistandardite tõstmiseks on liikmesriikides seatud eesmärgiks parem kooskõlastamine kõigi arstiabi etappide vahel ja ennetusprogrammide väljatöötamine.
To enhance the quality standards: Member States are aiming at better coordination between all level of medical services and at a development of prevention programmes.
Sotsiaalse tegelikkuse hindamist käsitleva teatise kokkuvõte
Summary of the Communication on Social Reality Stocktaking
Globaliseerumine ja demograafia on Euroopa ühiskonna arengu kaks peamist kujundajat.
Globalisation and demography are the two main driving forces shaping the development of European societies.
Demograafilised suundumused liiguvad pikema ja tervema elu poole ja tõstatavad selliseid probleeme nagu vananeva ühiskonna täiendavad kulud, põlvkondadevaheline võrdsus, perekonnaelu säilitamise seisukohalt üha suureneva tähtsusega lapsehooldus ning töö ja eraelu tasakaal, põlvkondadevahelised suhted ja uued ohud vaesuda.
Demographic trends mean longer and healthier lives and raise issues such as the new costs of an ageing society, intergenerational equity, the increasing importance of childcare and work/life balance in sustaining family life, the relationship between generations and new risks of poverty.
Globaliseerumine kätkeb endas koostoimes uue tehnoloogiaga tohutut kasvupotentsiaali.
Globalisation, in conjunction with new technology, offers enormous potential for growth.
Kuid inimesed peavad olema haritumad ja koolitatumad, et neist võimalustest kasu saada ja kohaneda tavapäraste tööstuselukutsete kadumisega.
But people need to be equipped through education and training to take advantage of these opportunities and adapt to the disappearances of traditional industrial jobs.
Uuendatud Lissaboni strateegia ei keskendu mitte ainult majandustulemustele ja konkurentsile, vaid ka suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse loomisele ja jätkusuutlikkuse sotsiaalsele mõõtmele.
The renewed Lisbon strategy does not only focus on economic performance and competitiveness but also on the creation of greater social cohesion and the social dimension of sustainability.
Strateegia raames kohustub EL koos liikmesriikidega – kellel on jätkuvalt esmane pädevus oma poliitika kujundamisel – ühiselt kindlaks määrama poliitikasuunad, mis oleksid parimad saavutamaks jõukuse ja solidaarsuse kooskõla ja edendama nende kasutuselevõttu.
Within this strategy, the EU engages with Member States – who continue to hold the primary competence to frame their own policies – to identify collectively the policy approaches which will best deliver the combination of prosperity and solidarity and promote their take-up.
Lissaboni strateegia on seega ärgitanud sotsiaalküsimuste kollektiivset arutamist kõige laiemas tähenduses, hõlmates tavapäraseid küsimusi seoses tööturu paindlikkuse ja heaoluriigi reformiga, aga ka küsimusi, mis seonduvad hariduse ja koolitussüsteemidega.
The Lisbon strategy has thus opened up a collective reflection on social issues in a very wide sense, covering traditional questions of labour market flexibility and welfare state reform, including pensions, as well as issues relating to education and training systems.
Paljud varasematest sotsiaalpoliitilistest algatustest on saanud alguse industriaalühiskonnas.
Many social policy initiatives in the past were conceived for an industrial society.
Tänapäevane Euroopa ühiskond on üha enam teadmistepõhine ja teenustele orienteeritud, kus sotsiaalne olukord ja sotsiaalsed väljakutsed ei ole piisavalt hästi mõistetud ja neid pole piisavalt analüüsitud.
Today, Europe has an increasingly knowledge based and services oriented society for which the social situation and social challenges are less well understood and analysed.
Sotsiaalse tegelikkuse hindamise eesmärk on selle seisukoha kujundamine Euroopa sotsiaalset olukorda käsitleva arutelu algatamise teel, mis on aluseks ka sotsiaalpoliitilise tegevuskava vahearuandele.
The social reality stocktaking exercise therefore aims at developing an evaluation of actual social challenges and at generating a debate on Europe's social situation which will also feed into the mid term review of the social policy agenda.
3. on seisukohal, et demograafilise arengu ja keskmise eluea järkjärgulise suurenemise kontekstis on tähtis töötada välja rahvatervise strateegiad, mille eesmärk on haiguste vältimine, tõhus haigustevastane võitlus ning seeläbi eurooplaste elukvaliteedi parandamine; peab kõnealusele seisukohale tuginedes esmatähtsaks erilise tähelepanu pööramist laste tervisele, et neist saaksid täiskasvanud, kel on hea tervis; ergutab seetõttu liikmesriike võtma meetmeid lapsevanemate ja perede toetamiseks, nagu peresõbralikud töötavad, abiteenused lapsevanematele väikelaste kasvatamisel ja hoidmisel ning paindlikud töötingimused, mille kohta on tehtud ettepanek komisjoni teatises „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” (KOM(2007)244);
Takes the view that, given demographic developments and ever-higher life expectancies, it is important to develop public health strategies which aim to prevent diseases, combat them effectively, secure high-quality health care for all and in this way improve Europeans' quality of life; considers it vital, on the basis of this fact, to give particular attention to children's health to ensure that children grow up into adults who will remain in good health; therefore encourages Member States to adopt measures in support of parents and families, such as family-friendly work practices, parent help services in the form of education and care for young children and flexible working schedules, as proposed in the Commission Communication "Promoting Solidarity between the Generations" ( COM(2007)0244 );
7. rõhutab tervishoiuteenuste ja üldiste sotsiaalteenuste olulist rolli Euroopa sotsiaalmudelis; kutsub komisjoni üles tunnustama seda rolli siseturualaste õigusnormide ja konkurentsiõiguse kohaldamisel; rõhutab, et kõnealuste teenuste rahastamine on ebapiisav, eriti teatavates Ida-Euroopa liikmesriikides;
Stresses the fundamental role played by health care services and general social services in the European social model; calls on the Commission to recognise this role when applying internal market law and competition law; emphasises the inadequate funding of these services, especially in certain eastern European Member States;
10. kutsub liikmesriike üles suurendama ennekõike kõige ebasoodsamas olukorras olevate kodanike teadmisi ja oskusi, et neile vajalikud teenused oleks neile kättesaadavad, ning lisaks pöörama muul viisil tähelepanu selle rühma võimalusele osaleda ühiskondlikus elus;
Urges Member States to develop the knowledge and skills of the most disadvantaged, in particular, to enable them to gain access to the services which they require and urges Member States in other ways too to devote attention to the opportunities for this group to participate in society;
15. juhib tähelepanu asjaolule, et halb tervislik seisund ja muud keskkonnasaastega seotud negatiivsed mõjud (õhusaaste, ohtlikud ained, müra jne) mõjutavad ennekõike haavatavaid ühiskonnarühmi, nagu lapsed, eakad ja kroonilisi haigusi põdevad inimesed; on ärevuses seoses uuringutega, mis seostavad sissetuleku ja keskkonnasaastega seotud stressi ning tõestavad, et madala sissetulekuga piirkonnad on sageli kõige enam saastatud;
Points out that ill health and other negative impacts associated with environmental pollution (air pollution, dangerous substances, noise etc.) affect first and foremost vulnerable groups in society such as children, the elderly and those suffering from chronic diseases; is alarmed by the reports establishing a link between income and stress from environmental pollution, showing that low-income neighbourhoods are often the most polluted;
18. kordab oma 15. detsembri 2005. aasta resolutsioonis komisjoni 2006. aasta õigusloome- ja tööprogrammi kohta
Reiterates what it said in its resolution of 15 December 2005 on the Commission’s legislative and work programme for 2006,
20. tervitab rolli, mida täidavad Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ning rahvatervisega seotud varase teavitamise ja rahvatervist ohustavatele teguritele reageerimise Euroopa süsteem rahvusvaheliste tervise-eeskirjade kohaldamisel;
Welcomes the contribution made to protecting public health in Europe by, inter alia, the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) and the European early‑warning and rapid-response system for threats to public health (EWRS) in applying the International Health Regulations;
A. arvestades, et paljudes liikmesriikides lahutab suur lõhe õigusaktide sätteid ja nende tulemuslikkust sotsiaalse tegelikkuse ja sugudevaheliste suhete muutmisel;
A. whereas there is a wide gap between the provisions of law and their effectiveness in changing social realities and gender relations in many Member States,
B. arvestades, et naistevastane vägivald on tavalisim karistamata jääv kuritegu terves Euroopa Liidus;
B. whereas violence against women is the most common crime to go unpunished throughout the European Union,
C. arvestades, et sellised sotsiaalsed nähtused nagu inimkaubandus, organiseeritud kuritegevus, sooline diskrimineerimine ja prostitutsioon on tihedalt seotud,
C. whereas social phenomena such as trafficking in human beings, organised crime, gender discrimination and prostitution are closely linked,
8. nõuab lapsesõbralikuma poliitika edendamist, sealhulgas riiklike vahendite paremat kasutamist lastesse ja noortesse investeerimisel, isegi kui see tähendab vahendite leidmist teiste poliitikavaldkondade arvel;
Calls for the promotion of more child sensitive policies, including a better use of public resources to address the issue of investment in children and young people, even if that means shifting resources from other policy areas;
14. kutsub komisjoni üles algatama Euroopas arutelu selle üle, millised oleksid kohased meetmed prostituutide kui inimeste sotsiaalse kaasatuse tagamiseks ning samuti prostitutsiooni kui inimõiguste lubamatu rikkumise kaotamiseks Euroopa Liidus;
Calls on the Commission to open a European debate about appropriate measures for ensuring the social inclusion of prostitutes as human beings, and also for abolishing prostitution which is an unacceptable infringement of human rights in the European Union;
16. rõhutab, et toetada tuleb tootmissektoreid, mikroettevõtteid, VKEsid, väikeseid põllumajandusettevõtteid, talumajapidamisi ja sotsiaalset ettevõtlust, võttes arvesse nende olulist panust naiste jaoks töökohtade loomisel ja nende heaolu suurendamisel;
Stresses that support should be provided for productive sectors, micro-businesses, SMEs, small agricultural companies, family farm holdings and the social economy, taking account of their important contribution to creating jobs for women and enhancing their well-being;
Euroopa Liidu 2007. eelarveaasta paranduseelarve nr 6/2007 projekt
on Draft amending budget No 6/2007 of the European Union for the financial year 2007
Euroopa Liidu 2007. eelarveaasta paranduseelarve nr 6/2007 projekti kohta , III jagu – komisjon
on Draft amending budget No 6/2007 of the European Union for the financial year 2007, Section III – Commission
– võttes arvesse Euroopa Liidu 2007. eelarveaasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 14. detsembril 2006;
– having regard to the general budget of the European Union for the financial year 2007, as finally adopted on 14 December 2006
– võttes arvesse komisjoni 13. septembril 2007. aastal esitatud Euroopa Liidu 2007. eelarveaasta paranduseelarve nr 6/2007 esialgset projekti ( KOM(2007)0527 );
– having regard to Preliminary draft amending budget No 6/2007 of the European Union for the financial year 2007, which the Commission presented on 13 September 2007 ( COM(2007)0527 ),
– võttes arvesse nõukogu 17. oktoobril 2007. aastal koostatud paranduseelarve nr 6/2007 projekti(13851/2007 – C6‑0351/2007 );
– having regard to Draft amending budget No 6/2007, which the Council established on 17 October 2007 (13851/2007 – C6‑0351/2007 ),
– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ( A6‑0401/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0401/2007 ),
A. arvestades, et 2007. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 6 esialgne projekt hõlmab järgmisi punkte:
A. whereas Preliminary draft amending budget No 6 to the General Budget 2007 covers the following items:
– ELi solidaarsusfondist 172,2 miljoni euro suuruse summa kasutuselevõtt kulukohustuste assigneeringutena seoses 2007. aasta jaanuaris Saksamaad tabanud tugeva tormiga ja Prantsusmaad (La Réunioni) 2007. aasta veebruaris tabanud troopilise keeristormiga.
– The mobilisation of the EU Solidarity Fund for an amount of EUR 172,2 million in commitment appropriations relating to a major storm in Germany in January 2007, and a tropical cyclone in France (La Réunion) in February 2007.
– Uue eelarverea 14 03 03 loomine rahaliste kohustuste katmiseks, mis tulenevad Euroopa ühenduste liitumisest Maailma Tolliorganisatsiooniga.
– The creation of a new budget article 14 03 03 to support financial obligations stemming from the accession of the European Communities to the World Customs Organisation.
– Uute 35,5 miljoni euro suuruste rahaliste vahendite kasutuselevõtt kulukohustuste assigneeringutena eelarvereal 26 01 50 07, et maksta hagejatele hüvitist tulenevalt Esimese Astme Kohtu 12. juuli 2007. aasta lõplikust otsusest kohtuasjades T-45/01 ja T-144/02, Sanders jt ja Eagle jt versus komisjon.
– The mobilisation of new funds for an amount of EUR 35,5 million in commitment appropriations on Item 26 01 50 07 to pay damages to applicants following the Court of First Instance's final judgments in Cases T-45/01 and T-144/02, Sanders and others and Eagle and others v Commission on 12 July 2007.
Vastavad maksete assigneeringud paigutatakse ümber.
The corresponding payment appropriations will be redeployed.
ELT L 71, 10.3.2007, lk 9. ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt 25. mail 2007. aastal määruse (EÜ) nr 614/2007 vastuvõtmisega keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta
9. , and the adoption of Regulation (EC) No 614/2007 of the European Parliament and of the Council of 25 May 2007 concerning the Financial Instrument for the Environment (LIFE+)