natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Asjaomased liikmesriigid tagavad, et riski hindamisel aluseks võetud andmed on hiljuti kogutud ja asjakohased, regulaarselt ajakohastatud ja avaldatud.
The Member States concerned shall ensure that any data relied on in the assessment of risk are recently compiled and relevant, regularly updated and published.
Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni ja tagavad, et vanuse ja puude kasutamisel kindlustusmatemaatiliselt määrava tegurina aluseks võetavaid andmeid kogutakse, avaldatakse ja ajakohastatakse regulaarselt.
The Member States concerned shall inform the Commission and ensure that accurate data relevant to use of age and disability as a determining actuarial factor are compiled, published and regularly updated.
Kõnealused liikmesriigid vaatavad otsuse läbi pärast viie aasta möödumist käesoleva direktiivi ellurakendamisest.
Such Member States shall review their decision five years after transposition of this Directive.
Artikkel 3 – punkt d
Article 3 - point d
d) avalikkusele pakutavate kaupade ja teiste teenuste, sealhulgas eluaseme , kättesaadavus.
(d) Access to and supply of goods and other services which are available to the public, including housing.
Punkti d) kohaldatakse üksikisikute suhtes vaid siis, kui nad tegelevad oma kutse- või äritegevusega.
Subparagraph (d) shall apply to individuals only insofar as they are performing a professional or commercial activity.
d) avalikkusele pakutavate kaupade ja teiste teenuste, sealhulgas eluaseme ja transpordi kättesaadavus.
(d) Access to and supply of goods and other services which are available to the public, including housing and transport .
Selgitatakse direktiivi ulatust, et transpordi lisamine oleks selgelt arusaadav.
This clarifies the scope of the directive to make it clear that transport is included.
Artikkel 4 – lõige 1 – sissejuhatav osa
Article 4 - paragraph 1 - introductory part
Et tagada puudega inimeste võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine, mõistetakse puuet vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni määratlusele, ja hõlmatakse ka krooniliste haigustega inimesed, ning võetakse:
In order to guarantee compliance with the principle of equal treatment in relation to persons with disabilities , 'disability' is to be understood in light of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities and persons with chronic diseases are included :
Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a
Article 4 ‑ paragraph 1 ‑ point a
a) meetmed, mis on vajalikud selleks, et võimaldada puudega inimestele tõhus mittediskrimineeriv juurdepääs sotsiaalkaitsele, sotsiaaltoetustele, tervishoiule ja haridusele ning avalikkusele pakutavate kaupade ja teenuste, sealhulgas eluaseme ja transpordi , kättesaadavus ja pakkumine, mis tagatakse juba eelnevalt võetud meetmetega, sealhulgas vajalike muudatuste või parandustega.
(a) The measures necessary to enable persons with disabilities to have effective non-discriminatory access to social protection, social advantages, health care, education and access to and supply of goods and services which are available to the public, including housing and transport , shall be provided by anticipation, including through appropriate modifications or adjustments.
Sellised meetmed ei tohiks osutuda ebaproportsionaalselt suureks koormaks ega nõuda kõnealus(t)e sotsiaalkaitse, sotsiaaltoetuste, tervishoiu, hariduse ning kaupade ja teenuste põhjalikku muutmist ega nõuda neile alternatiivide pakkumist; ning
Such measures should not impose a disproportionate burden, nor require fundamental alteration of the social protection, social advantages, health care, education, or goods and services in question or require the provision of alternatives thereto .
a) meetmed, mis on vajalikud selleks, et võimaldada puudega inimestele tõhus mittediskrimineeriv juurdepääs sotsiaalkaitsele, sotsiaaltoetustele, tervishoiule ja haridusele ning avalikkusele pakutavate kaupade ja teenuste, sealhulgas eluaseme, telekommunikatsiooni, elektronside, teabe, sealhulgas kättesaadavas vormis, finantsteenuste, kultuuri ja meelelahutuse, hoonete, transpordiliikide ja teiste ühiskondlike kohtade ja rajatiste kättesaadavus ja pakkumine, mis tagatakse juba eelnevalt võetud meetmetega, sealhulgas vajalike muudatuste või parandustega.
(a) The measures necessary to enable persons with disabilities to have effective non-discriminatory access to social protection, social advantages, health care, education and access to and supply of goods and services which are available to the public, including housing, telecommunication and electronic communications, information including information provided in accessible formats, financial services, culture and leisure, buildings open to the public, transport modes and other public spaces and facilities , shall be provided by anticipation, including through appropriate modifications or adjustments .
Kui diskrimineerimise põhjuseks on tavad, poliitika või menetlus, tuleb võtta meetmeid, et see enam nii ei oleks.
Where discrimination arises from practice, policy or procedure, measures need to be taken so that it no longer has that effect.
Sellised meetmed ei tohiks osutuda ebaproportsionaalselt suureks koormaks ega nõuda kõnealus(t)e kaupade või teenuste olemuse või kõnealuse eriala, ameti või äri olemuse põhjalikku muutmist.
Such measures should not impose a disproportionate burden, nor require fundamental alterations to the nature of the goods, services, trade, profession or business in question.
Muudatus on põhjalik, kui see muudab kaupu või teenuseid või eriala, ameti või äri olemust niivõrd, et kauba- või teenusepakkuja osutab tegelikult hoopis erinevat liiki kaupa või teenuseid;
An alteration is fundamental if it alters the goods or services or the nature of the trade, profession or business to the extent that the provider of the goods or services is effectively providing a completely different kind of goods or services .
b) olenemata kohustusest tagada tõhus mittediskrimineeriv juurdepääs, vajadusel mõistlikud abinõud, välja arvatud juhul kui see osutub ebaproportsionaalselt suureks koormaks.
(b) Notwithstanding the obligation to ensure effective non-discriminatory access and where needed in a particular case, reasonable accommodation shall be provided unless this would impose a disproportionate burden.
Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b a (uus)
Article 4 ‑ paragraph 1 ‑ point b a (new)
b a) lõikes 1 kasutatavat terminit „tõhus mittediskrimineeriv juurdepääs” kui hoiakuliste või ümbritsevast keskkonnast tingitud takistuste ja tõkete kindlaksmääramist ja kõrvaldamist ja uute takistuste ja tõkete ennetamist, mis pärsivad puuetega inimeste juurdepääsu üldsusele kättesaadavatele kaupadele, teenustele ja rajatistele, olenemata takistuse, tõkke või puude laadist.
(ba) For the purposes of paragraph 1, effective non-discriminatory access involves the identification and elimination of obstacles and barriers, whether attitudinal or environmental, and the prevention of new obstacles and barriers that hamper the access of persons with disabilities to goods, services and facilities available to the general public, irrespective of the nature of the obstacle, barrier or disability.
Käesoleva direktiivi sätetest lähtudes ja olenemata takistuste või tõkete kõrvaldamiseks valitud meetmetest tuleb tõhus mittediskrimineeriv juurdepääs puudega inimestele tagada võimaluse korral puueteta inimestega samadel tingimustel ning soodustada puudega inimeste abivahendite kasutamist, sealhulgas liikuvuse ja juurdepääsu abivahendid, näiteks tunnustatud juhtkoerad ja abikoerad, kui see on vajalik.
Subject to the provisions of this Directive, and regardless of the measures chosen to remove the obstacles or barriers, effective non-discriminatory access for persons with disabilities must be provided under the same terms and conditions as for persons without disabilities wherever possible, and the use of assistive devices by persons with disabilities facilitated, including aids to mobility and access, such as recognised guide dogs and other assistance dogs wherever necessary.
Kui tõhusat mittediskrimineerivat juurdepääsu ei ole võimalik tagada samadel tingimustel ja lähtudes käesoleva direktiivi sätetest, tuleb pakkuda juurdepääsu tagamiseks mõistlik alternatiiv.
Where effective non-discriminatory access cannot be provided under the same terms and conditions, and subject to the provisions of this Directive, a meaningful alternative to ensure access must be provided.
Artikkel 4 -lõige 2
Article 4 -paragraph 2
Et hinnata, kas lõike 1 täitmiseks vajalikud meetmed osutuksid ebaproportsionaalselt suureks koormaks, võetakse arvesse eelkõige organisatsiooni suurust ja ressursse, tema iseloomu, prognoositavaid kulusid, kaupade ja teenuste elutsüklit ning puudega inimeste paremast juurdepääsust tuleneda võivat kasu.
For the purposes of assessing whether measures necessary to comply with paragraph 1 would impose a disproportionate burden, account shall be taken, in particular, of the size and resources of the organisation, its nature, the estimated cost, the life cycle of the goods and services, and the possible benefits of increased access for persons with disabilities.
Kui asjaomase liikmesriigi võrdse kohtlemise poliitika raames kohaldatavad meetmed on piisavalt heastavad , ei ole koormus ebaproportsionaalselt suur .
The burden shall not be disproportionate when it is sufficiently remedied by measures existing within the framework of the equal treatment policy of the Member State concerned.
Lõike 1 tähenduses ei ole koormus ebaproportsionaalselt suur, kui asjaomase liikmesriigi võrdse kohtlemise poliitika raames kohaldatavad meetmed on piisavalt heastavad.
For the purposes of paragraph 1 the burden shall not be deemed disproportionate when it is sufficiently remedied by measures existing within the framework of the equal treatment policy of the Member State concerned.
Liikmesriigid võtavad võimaluse korral meetmeid, et julgustada teenuste ja kaupade, eelkõige tööstuskaupade pakkujaid välja töötama juurdepääsetavaid lahendusi, näiteks riigihankeid kasutades.
However, wherever possible, Member States shall take measures to encourage providers of services and goods, in particular manufactured goods, to design accessible solutions, for instance through public procurement practices.
Juurdepääsetavad tooted ja teenused on välja töötatud nii, et neid võivad kasutada kõik kasutajad.
Accessible products and services are those designed so that they can be used by all users.
Mitmekordne diskrimineerimine
Multiple discrimination
Mitmekordse diskrimineerimisega on tegemist juhul, kui isikut diskrimineeritakse käesolevas direktiivis sätestatud kahe või enama põhjuse kombinatsiooni alusel.
Multiple discrimination occurs when a person is discriminated against on a combination of two or more of the grounds set out in this Directive.
Liikmesriigid tagavad, et käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise vahendid on kättesaadavad kõikidele ennast mitmekordse diskrimineerimise ohvriks pidavatele isikutele.
Member States shall ensure that the means of enforcement of obligations under this Directive are available to all persons who consider themselves to be victims of multiple discrimination.
Liikmesriigid tagavad, et mitmekordsete põhjuste kindlakstegemisel on võimalik hagi tagasi lükata ainult põhjenduse või teise vastuväite abil, mida kohaldatakse kõikidele põhjustele, mille tõttu hagi esitatakse.
Member States shall provide that where multiple grounds are established, a claim can be defeated only by reason of a justification or another defence which is applicable to all of those grounds on which the claim is made.
Kui on kindlaks tehtud ainult üks põhjus, on võimalik hagi tagasi lükata selle põhjusega seotud põhjenduse või vastuväitega.
However if only one ground is established then the claim may be defeated by any justification or defence relevant to that ground.
Lisatakse mitmekordset diskrimineerimist käsitlev artikkel, mis on piiratud komisjoni teksti põhjendusega 13.
This introduces an article on multiple discrimination which is restricted to Recital 13 in the Commission text.
Et toetada võrdse kohtlemise põhimõtte järgmist, toetavad liikmesriigid dialoogi asjakohaste huvirühmadega, eelkõige valitsusväliste organisatsioonidega, vastavate kodanikuühiskonna organisatsioonide, kirikute, usuorganisatsioonide, filosoofiliste ja mitteusuliste organisatsioonidega, kellel on kooskõlas siseriikliku õiguse või tavaga õigustatud huvi aidata võidelda käesolevas direktiivis esitatud alustel ja selles hõlmatud valdkondades aset leidva diskrimineerimisega , ja kõnealune konsulteerimine peaks sisaldama ka direktiivi rakendamise jälgimist .
With a view to promoting the principle of equal treatment, Member States shall encourage dialogue with relevant stakeholders, in particular non-governmental organisations, organisations representing civil society, churches, and religious, philosophical, and non-denominational organisations, which have, in accordance with their national law and practice, a legitimate interest in contributing to the fight against discrimination on the grounds and in the areas covered by this Directive and such consultation should also include monitoring of the implementation of the Directive .
Võttes arvesse, et valitsusvälised organisatsioonid on võrdse kohtlemise põhimõtte edendamisse otseselt kaasatud, on vähemasti sama vajalik nimetada ka kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kirikute, samuti usuorganisatsioonide, filosoofiliste ja mitteusuliste organisatsioonide kaasatust, et kajastada vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklit 11 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 17, nagu neid on muudetud Lissaboni lepinguga.
Given that the involvement of non-governmental organisations is being explicitly secured to help promote the principle of equal treatment, it is equally necessary to refer to the role of, on the one hand, civil society organisations and, secondly, churches and religious, philosophical, and non-denominational organisations so as to bring the directive into line with, respectively, Article 11 of the Treaty on European Union and Article 17 of the Treaty on the Functioning of the European Union, as amended by the Treaty of Lisbon.
Euroopa Liit põhineb vabaduse, demokraatia ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise ühistel põhimõtetel.
The European Union is based on the common principles of freedom, democracy and respect for human rights and fundamental freedoms.
See, et iseenesestmõistetavalt tunnustatakse iga üksikisiku ainulaadsust ja tema õigust võrdsele ligipääsule elus avanevatele võimalustele, iseloomustab kõiki neid Euroopa ühiskondi, kes on oma liidu rajanud juhtmõttele „Ühinenud mitmekesisuses”.
Inherent recognition of the unique nature of each individual and his or her right to enjoy equal access to the possibilities that life offers is a common feature of all European societies, which have made the concept of ‘united in diversity’ the bulwark of their union.
Euroopa tegevusel inimeste võrdõiguslikkuse tagamiseks on pikk traditsioon.
There is a long tradition of European measures aimed at ensuring equality between individuals.
Amsterdami lepinguga anti uued volitused meetmete võtmiseks mis tahes diskrimineerimise vastu soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.
The Treaty of Amsterdam granted new powers to take action against any discrimination on the grounds of sex, race, ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation.
Tööhõivesektoris toimuva diskrimineerimise kohta on juba olemas Euroopa tasandi õigusnormid ja tagatised.
European‑level laws and safeguards already exist with regard to discrimination in the field of employment.
Kui käesolev direktiiv vastu võetakse, viiakse sellega EÜ asutamislepingu artikli 13 kohaldamise protsess lõpule, diskrimineerimiskeelu kohaldamisala laieneb igasugusele diskrimineerimisele rassi, etnilise päritolu ja soo alusel ning õiguste kaitsmisel kaob mis tahes kujutletav hierarhia.
Once adopted, this directive will supplement the process of implementation of Article 13 of the EC Treaty by extending the scope of the prohibition of discrimination to any form of discrimination on the grounds of race, ethnic origin or sex, and ending any perceived hierarchy in the protection of rights.
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni konkreetseid huve silmas pidades nõuab selle ambitsioonika eesmärgi saavutamine komisjoni pädevuses olevates valdkondades ulatuslikku vastust, kuivõrd riikide traditsioonid ja strateegiad tervishoiu- või sotsiaalse kaitse valdkonnas erinevad üksteisest mõneti rohkem kui tööhõivega seotud sektorites.
As regards the specific field of interest of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, achieving that ambitious objective in the sectors for which it is responsible calls for a wide‑ranging response, since the respective national traditions and strategies in areas such as healthcare and social protection tend to be more diversified than in employment‑related sectors.
Saavutatud edusammudele vaatamata ei ole diskrimineerimisevastast võitlust võimaldav Euroopa õiguslik raamistik veel täielik.
Despite the progress made, the European legal framework enabling discrimination to be combated remains incomplete.
Mõni liikmesriik on vastu võtnud meetmeid, mis keelavad tööhõivevaldkonnas lisaks juba kehtivatele eeskirjadele igasuguse diskrimineerimise vanuse, seksuaalse sättumuse, puude, usutunnistuse või veendumuste alusel, kuid praegu ei ole ühtset miinimumstandardit diskrimineerimise tunnuste ja diskrimineerimise eest kaitsmise kohta.
Some Member States have adopted measures which prohibit, over and above existing provisions in the field of employment, any discrimination on the grounds of age, sexual orientation, disability, religion or belief, but for the moment there is no uniform minimum standard on what constitutes discrimination or for safeguarding against it.
Nendele lünkadele vaatamata on Euroopa Liidul diskrimineerimisevastases võitluses ikkagi üks arenenumaid õigusraamistikke maailmas.
Notwithstanding these shortcomings, however, the European Union still boasts one of the most developed legal scenarios in the world when it comes to combating discrimination.
Liidu puhul, milles paljude valdkondade areng on olnud väga edukas, on üllatav ja kahetsusväärne, et puuduvad ühised reeglid puuete või seksuaalse vägivalla ja ahistamise käsitlemiseks ning asjakohaselt ei tunnustata põhiõigusi, millele tänapäeva ühiskonnas peaks kindlasti olema tagatud nende õiguste vääriline õiguskaitse.
It is surprising and unfortunate that in a Union so far advanced in many areas, there are still no common rules on disability or sexual violence and harassment, and no adequate recognition of the fundamental rights which in a contemporary society should surely enjoy the legal protection they deserve.
Diskrimineerimise vastu võitlemine tähendab investeerimist sellise ühiskonna teadvusesse, mille areng toimub integratsiooni kaudu, ühiskonnal tuleb aga integratsiooni saavutamiseks investeerida koolitusse, teavitamisse ja heade tavade levitamisse ning püüda leida kõikide oma kodanike heaks ja huvides õiglast kompromissi ning üldist tasakaalu ühiskonna paljude erisuguste osade vahel.
Combating discrimination means investing in raising the awareness of a society that is developing through integration but which in order to achieve it needs to invest in training, information and the dissemination of best practices, seeking out for the good of all its citizens, and in their interest, a fair compromise and common equilibrium between its many and multiform diversities.
(1) vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 on Euroopa Liit rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele, ning ta austab Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ning liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest tulenevaid põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõtteid.
(1) In accordance with Article 6 of the Treaty on European Union, the European Union is founded on the principles of liberty, democracy, respect for human rights and fundamental freedoms, and the rule of law, principles which are common to all Member States and it respects fundamental rights, as guaranteed by the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and as they result from the constitutional traditions common to the Member States, as general principles of Community law.
Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 13, mis volitab nõukogu astuma vajalikke samme diskrimineerimisega võitlemiseks, koostoimes sama lepingu artiklis 152 sätestatuga, on vaja soodustada mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste tagamise küsimuste lülitamist süstemaatiliselt kõikidesse poliitikavaldkondadesse, eelkõige olemasolevate koordineerimismehhanismide raames tööhõive, sotsiaalse kaasatuse, hariduse ja rahvatervise valdkonnas.
In accordance with Article 13 of the Treaty establishing the European Community, which empowers the Council to take appropriate action to combat discrimination, in combination with the provisions of Article 152 of that Treaty, there is a need to encourage the systematic mainstreaming of non ‑discrimination and equal opportunities into all policies, particularly in the context of already ‑existing coordination mechanisms for employment, social integration, education, training and public health.
(2 a) Vaimset ja füüsilist tervist tuleks pidada võrdselt tähtsaks, kuivõrd vaimne tervis on seotud kardiovaskulaarsete haiguste, vähi ja suhkruhaigusega, mis tekivad narkootikumide kuritarvitamise ja narkomaania tagajärjel.
(2a) Equal importance should be placed on mental health and physical health as the former is associated with cardiovascular disease, cancer and diabetes as a consequence of drug abuse and addiction.
Inimesi, kellel on tõsiseid vaimse tervise probleeme, ähvardavad rohkem kui teisi sotsiaalne tõrjutus, vaesus, piiratud eluruumivõimalused ja kehalise tervisega seotud meditsiiniteenuste raske kättesaadavus, samal ajal suurenevad vaimsete häirete, näiteks depressiooni ja ärevuse tõttu töötaja tööviljakuse vähenemisest tulenevad kulud.
People with severe mental health problems are mostly exposed to social stigma, poverty, limited housing options and difficulties in accessing physical health care, while mental illnesses such as depression or anxiety contribute to increased cost from lost worker productivity.
(2 b) Füüsiline ja vaimne tervis ning heaolu on inimeste ja ühiskonna elukvaliteedi seisukohalt otsustava tähtsusega ning kuuluvad Euroopa Liidu Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise põhitegurite hulka.
(2b) Physical and mental health and well ‑being are key to the quality of life of individuals and society and are vital factors for achieving the objectives of the European Union’s Lisbon Strategy.
(3 a) Kodanikud ootavad rohkem ühist tegutsemist tervishoiu alal, kuna ikka veel on tervishoiu valdkonnas liikmesriikide vahel ning ühe ja sama riigi siseselt suuri erinevusi, nagu on ka valdkondi, kus liikmesriigid ei saa üksi tõhusalt tegutseda.
(3a) The public expect an increase in joint action in the field of health, and huge healthcare disparities still exist between Member States and within individual States, just as there are some sectors in which Member States cannot operate effectively on their own.
Need asjaolud nõuavad Euroopa Liidult suuremat pühendumist ka võimalikule ühisele tervishoiupoliitikale, mis vastaks kodanike huvidele.
These circumstances demand a greater commitment from the European Union, including the possibility of a common health policy tailored to the interests of the general public.
(3 b) Juurdepääs tervishoiule on Euroopa Liidu põhiõiguste harta 1 artiklis 35 sätestatud põhiõigus ja liikmesriikide riigiasutuste põhiülesanne on tagada kõikidele võrdne juurdepääs kvaliteetsele tervishoiusüsteemile.
(3b) Access to healthcare is a fundamental right enshrined in Article 35 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union 1 , and it is a prime responsibility of the public authorities in the Member States to provide equal access for all to a high ‑quality healthcare system.