natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ühenduse ülesanne on meie merede ja ookeanide aktiivsel kaitsmisel ära kasutada uuringute ja uuendustegevuse tugevaid külgi, kujundades tervikliku kalamajanduse juhtimise, mis põhineb kvaliteetsel teaduse ja tehnoloogia arengul.
It is the Community’s responsibility to make use of the strengths of research and innovation in order actively to protect our seas and oceans, by shaping an integrated fisheries management based on high-quality scientific and technological development.
Kalandusuuringud on hädavajalikud ka seadusandjatele soovituste tegemiseks ja nende teadusalaseks nõustamiseks.
Fisheries research is also vital when drawing up recommendations and providing scientific advice to lawmakers.
Kalanduse kõige tähtsam töövahend – ühine kalanduspoliitika – vajab tõhususe parandamiseks suuremaid investeeringuid mereteadusesse ja -uuringutesse.
The most important tool for fisheries, the common fisheries policy, requires greater investment in marine science and research so it can become more effective.
Viimase 15 aasta jooksul on komisjon andnud teadlaskonna käsutusse märkimisväärsed materiaalsed vahendid kalanduse juhtimise alaste otsuste toetamiseks.
In the past 15 years, the Commission has provided the scientific community with significant material resources intended to support decisions on fisheries management.
Euroopa uurijad on arvesse võtnud mitte ainult bioloogilisi kaalutlusi, vaid ka püügivahendite kasutust, püügi bioloogilist mõju kalandusele ja tehtavate otsuste sotsiaal-majanduslikke tagajärgi.
European researchers took account not only of biological considerations but also the behaviour of fishing gear, the biological impact of catches on fisheries and the socio-economic consequences of the decisions to be taken.
Ent ÜKP ja teiste sellega seonduvate poliitikate areng on tekitanud uuringute valdkonnas uusi vajadusi.
But the development of the CFP and of other related policies has created new research needs.
Vajadus vastutustundlike ja kvaliteetsete kalandusuuringute järele
Need for responsible, high-quality fisheries research
Kuigi alus- ja rakendusuuringute vahel esineb teatud lahknevusi, on kindel, et igasugused uuringud peavad andma teadmisi, „mida saab või tuleb rakendada”.
Even though there is a degree of controversy between basic and applied research, what is quite certain is that any type of research must result in knowledge ‘that can or must be applied’.
Teadlased ise kinnitavad, et kõige enam kasutatavad meetodid tulenevad alusuuringutest, mistõttu ei peaks nimetatud kaht tüüpi uuringuid üksteisest lahutama.
Scientists themselves state that the most useful procedures have been the result of basic research, and there should therefore be no split between the two types of research.
Tegelike ja päevakohaste probleemide lahendamiseks tuleb ära kasutada kõik vahendid, olenemata sellest, mis „stiilis” seda tehakse.
If a solution is to be found to real and current problems, all the means available must be exploited regardless of the 'style' used.
Selleks, et ookeanide potentsiaali ära kasutada, on vaja tervet merekeskkonda – varude säilitamine on konkurentsivõime parandamiseks pikas perspektiivis keskse tähtsusega.
A healthy marine environment is indispensable for the potential that the oceans offer to be materialised: the preservation of resources is vital in order to improve competitiveness in the long term.
Merekeskkonna temaatiline strateegia nõuab kiiret tegutsemist, mis põhineb ökosüsteemsel lähenemisel.
The thematic strategy for the marine environment calls for rapid action based on an ecosystem approach.
Kogu otsustusprotsess peab hõlmama keskkonnamõõdet ja kajastama kõikide keskkonda mõjutavate tegevusvaldkondade huve.
All decision-making processes will have to include the environmental dimension and reflect the interests of all activities that have an impact on this environment.
Johannesburgi tippkohtumisel endale võetud kohustusi saab Euroopa Liit täita ainult vastutustundlike ja kvaliteetsete mereuuringute abil – teadusandmete tundmine ja uurimine on põhjapaneva tähtsusega ökosüsteemidel põhineva lähenemisviisi jaoks, merekaitsealade loomiseks, varude säästva ja tulusa kasutamise tagamiseks ning kõikidele loodusnähtustega või inimtegevusest tingitud katastroofidega seotud väljakutsetele vastamiseks.
The commitments given by the EU at the Johannesburg summit can be achieved only through responsible, high-quality marine research: acquiring and studying scientific data is crucial for the ecosystem approach, for establishing protected marine areas, for guaranteeing the sustainable and beneficial exploitation of resources and providing a response to any challenge linked to natural phenomena or disasters caused by human activities.
Samuti nõuab maksimaalse säästva saagikuse taseme kindlakstegemine pidevat tõepärast teavet.
Maximum sustainable yield (MSY) levels also require accurate and constant information.
Suure hulga info ja andmete kogumine, talletamine, ringlusse laskmine/vahetamine, töötlemine ja uurimine on oluline selleks, et tagada ühiskonna nõudmiste ja looduslike kaalutluste tasakaal.
Gathering, storing, circulating/exchanging, processing and studying a large amount of information and data is crucial to ensure that social demands and natural considerations are balanced.
Varude säästvuse jaoks on vaja ka kalatööstuse, okeanograafia, kalandusuuringute, mereökoloogia, sotsiaal- ja majandusteadlaste, mereuuringute instituutide ja ühingute head koostööd.
The sustainability of resources also requires good cooperation between the fishing industry, oceanography, fisheries research, marine ecology, socio-economic researchers, marine research institutes and associations.
Tulevastes kalandusuuringutes tuleb arvesse võtta levialaga seotud aspekte (mõjude vähendamine merepõhjale, bioloogiliselt tundlike piirkondade tuvastamine), ohustatud liikide juhuslikku püüki (linnud, kilpkonnad ja mereimetajad), sihtliikide valiku parandamist (tagasiheidete ja kaaspüügi vältimine) ning varude uurimise ökosüsteemsest perspektiivist lähtuvat integreerimist okeanograafia-, biokeemia- ja bioloogilise mitmekesisuse alastesse uuringutesse.
Future fisheries research will need to take account of aspects linked to habitats (reducing the impact on the seabed, identifying biologically sensitive areas), accidental catches of vulnerable species (birds, turtles or marine mammals), improvements in the selection of target species (avoiding discards and by-catches) and the ecosystem-based integration of studies on stocks with studies on oceanography, biochemistry and biodiversity.
Võrgustikus töötamise vajadus
Need to work in a network
Kalandusalaste teadusandmete parandamine on kiireloomuline ülesanne.
Improving scientific data on fisheries is an urgent task.
Euroopal on olemas uurimisrühmad ja vajalikud teadmised mereressursside säästvaks kasutamiseks.
Europe possesses the necessary research teams and knowledge for the sustainable exploitation of marine resources.
Ent mereuuringute jaoks läheb lisaks andmekogumiskeskustele ja vaatlusvõrgustikele vaja ka kulukaid erialaseid infrastruktuure, mis neelavad suure osa investeeringutest, ning seega optimeeriks nende ühiskasutus investeeringutasuvust.
But, in addition to data-collection centres and observation networks, marine research also requires a wide variety of expensive and specialised infrastructure that absorbs a major share of investment, and shared use of such infrastructure would therefore optimise its benefits.
Stabiilne Euroopa võrgustik, mis põhineb liikmesriikide juba olemasolevatel füüsilistel infrastruktuuridel ning on mõeldud merekeskkonna vaatlemiseks ja andmete kogumiseks, soodustaks teabevahetust Euroopa eri sektorite ja uurimisasutuste vahel ning säilitaks ELi positsiooni esirinnas.
A stable European network based on the physical infrastructure that already exists in the Member States and geared to observation and the collection of data on the marine environment would foster the exchange of information between European sectors and research bodies and would keep the EU at the forefront.
Võrgustiku arendamine ja töösse rakendamine aitaks edendada mõistmist ja dialoogi teadlaskonna, seadusandjate ja lõppkasutajate, kaasa arvatud tööstuse ja kaubandussektori vahel.
Developing and implementing such a network would help promote understanding and dialogue between the scientific community, lawmakers and end-users, including the industry and trade.
Riikide uurimisinstituutide vahelise koostöö elavdamine aitaks ühtlustada ka liikmesriikides kasutatavaid erinevaid rakendusuuringute mudeleid, et muuta nende tulemused võrreldavateks ja lihtsustada andmete lisamist.
Intensifying cooperation between national research institutes would also help to standardise the different applied research models used in the Member States so as to make it easier to compare the results and facilitate the aggregation of data.
Võrgustiku ülesannete hulka kuuluks eriülesannete koordineerimine ja ühenduse õigusaktide kohaldamise alane nõustamine.
Its tasks would include the coordination of specific tasks and advice on the application of Community legislation.
Selle loomine ei mõjutaks uurimisinstituutide osalemist erinevates rahvusvahelistes agentuurides ja organisatsioonides ning oleks Euroopa mereteaduse arengu seisukohalt äärmiselt tulus.
Its creation would not impinge on the participation of research institutions in the various international agencies and bodies and would be extremely beneficial for the development of European marine sciences.
Haridus ja koolitus
Education and training
Merekeskkonnaga seotud tegevusalade jaoks ülimalt tähtis kvalifitseeritud tööjõud üha väheneb kõigil erialadel.
Qualified personnel, which is vital for activities linked to the marine environment, is in steady decline in all areas.
Kalanduse rakendusuuringute puhul on eriti murettekitav noorte teadlaste vähesus, mille põhjus on ekspertide hinnangul nende erialade väheses köitvuses.
A particular concern in applied fisheries research is the scarcity of young scientists, a circumstance that experts attribute to the lack of attractiveness of such careers.
Olukord on jõudnud selleni, et mõnes liikmesriigis on tulnud õppijate puuduse tõttu kalandusuuringutele spetsialiseerunud instituudid sulgeda.
The point has now been reached where institutes specialising in fisheries research in some Member States have been forced to close owing to the lack of students.
Olukorra parandamiseks tuleks luua huvitavaid ja valdkonda väärtustavaid ülikoolikursuseid, mis leiavad väljundi hästitasustatud erialatöös.
Remedying this situation would entail establishing interesting and status-enhancing university courses leading on to well-paid careers.
Vajame hariduspoliitikat, mis motiveeriks noori teadlasi tegelema kalavarude uuringutega.
We need an education policy that will motivate young scientists to take up research in the field of fishery resources.
Selleks tuleb parandada haridust ja koolitust, kutsealast liikuvust ja ümberõpet, samuti töötingimusi, eriti kalandusalases uurimistegevuses, aga ka teistes sellega seotud sektorites.
In order to do so, it will be necessary to improve education and training, mobility and professional reorientation as well as working conditions, especially with regard to research activities focusing on fisheries but also in other related sectors.
Samuti on vaja parandada valdkonna mainet ja teadlastele mõeldud ergutusvahendeid, mis viiks mereteaduse ja kalandusuuringute olukorra paranemiseni.
It will also be necessary to enhance the profile and incentives for scientists, which will produce an improvement in marine science in general and fisheries research in particular.
Piisava rahastamise vajadus
Need for adequate funding
Kuigi lause „Probleem ei ole rahas, vaid tööjõus!” kirjeldab olukorda hästi, ei tähenda see, et selles valdkonnas on uurimistegevuse jaoks rahalisi vahendeid küllaga.
Even though the phrase ‘ Not money, but human resources is the problem! ’ sums up the situation very well, this does not mean that there is a surplus of financial resources for research in this area.
Väljakutsed nõuavad lisaks teaduslike ja tehnoloogiliste teadmiste õigele kasutamisele ka ELi ja liikmesriikide kindlat rahalist toetust.
In addition to the adequate use of scientific and technological knowledge, the challenges require decisive financial support from the EC and the Member States.
Seni on uurimisinstituutide rahastamine toimunud kahel viisil: riiklike vahendite kaudu vastutasuks liikmesriikide valitsuste teadusliku infoga varustamise eest ning ühenduse vahendite kaudu lähteandmete kogumise direktiivi alusel ja teaduskomiteedes osalemise kaudu.
Up to now, the various research institutes have been funded through two channels: national funds in exchange for providing Member State governments with scientific information, and Community funds under the directive on basic data collection and through their participation in the scientific committees.
Kolmas rahastamisallikas oli teadusuuringute raamprogramm.
The third source of funding was the research framework programme.
Neljandasse ja viiendasse raamprogrammi kuulusid spetsiaalsed kalandus- ja vesiviljelusprogrammid (FAIR) merendusalaste rakendusuuringute jaoks, vastavalt 130 ja 150 miljoni euro suuruse toetusega.
The 4th and 5th FPs included specific programmes for fisheries and aquaculture (FAIR) intended for the applied marine research sector, with funding of EUR 130 and 150 million.
Kuuendas raamprogrammis oli kalanduspoliitika endiselt üheks prioriteediks, ehkki toetussummat vähendati 60 miljoni euroni.
Fisheries policy was still a priority in the 6th FP, even though the amount of funding was reduced to EUR 60 million.
Seitsmes raamprogramm aga ei käsitle ei kalandust ega vesiviljelust eraldi teemana.
In contrast, the 7th FP does not treat either fisheries or aquaculture as a specific strand.
Üksnes 2. teemavaldkond „Toit, põllumajandus ja biotehnoloogia” võiks laiemalt tõlgendatuna katta uurimistegevuse nendes valdkondades.
Only thematic area 2, ‘Food, agriculture and biotechnology’ could, if interpreted in the wider sense, cover research in these fields.
Ka 6. teemavaldkond „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” ei sisalda selgesõnalist viidet mereressursside uuringutele ja rannikualade terviklikule haldamisele.
Thematic area 6, ‘Environment (including climate change)’ does not specifically include research on marine resources and integrated coastal zone management either.
Teadlased seisavad projektide esitamisel 7. raamprogrammi jaoks silmitsi raskustega, mis tulenevad eri lähenemisviisidest, näiteks peamiselt tööstusliku iseloomuga vesiviljeluse-teemalistes uuringutes ning multidistsiplinaarset laadi ja pikemaajalistes kalandus- ning mereteaduse teemalistes uuringutes.
Scientists face difficulties when submitting projects to the 7th FP owing to the differing approach taken in research on topics linked to aquaculture, for example, which are basically industrial in nature, and on topics relating to fisheries or marine sciences, which are multidisciplinary and more long-term in nature.
Seni rahastati mõlemat valdkonda samadest vahenditest, mis võimaldas täiendavust, ning neid koordineeris kalanduse peadirektoraat ja mitte teadusuuringute peadirektoraat, nagu see on praegu.
Until now, both fields were covered by the same funds, thus allowing complementarity, and they were coordinated by DG Fisheries rather than DG Research.
Seetõttu on teadlaskonnal nüüd raskem teavitada projektikonkursside teostamise eest vastutavaid ametnikke sektori muredest ja vajadustest.
The outcome is that it has become more difficult for the scientific community to communicate the concerns and needs of the sector to the officials responsible for drawing up calls for proposals.
Samas on teadusuuringute peadirektoraat otsustanud esmajoones põhiuuringute rahastamise kasuks, selle asemel, et anda ruumi riiklikele poliitikatele keskendunud uuringutele, et edendada näiteks ühenduse merendusstrateegia teaduslikku külge, või selleks, et uurida kalanduse mõju kliimamuutusele.
For its part, DG Research has opted chiefly to finance basic research rather than accommodating research geared to public policies in order, for example, to boost the scientific component of the Community marine strategy, or study fishing’s contribution to climate change.
Kokkuvõttes on ELi merenduspoliitika eesmärgi – tootlik kalandus puhtas merekeskkonnas – saavutamiseks vaja selles valdkonnas töötavate teadlaste juurdepääsu horisontaalsetele rahastamismehhanismidele 7. raamprogrammis.
To sum up, the objective of EU maritime policy, achieving productive fishing in a clean marine environment, requires scientists working in this area to have access to horizontal financing mechanisms under the 7th FP.
Rõhutame vajadust viia kiiresti ellu spetsiaalset kalavarude alast teaduspoliitikat, millele antaks oluline rahaline toetus.
We insist on the need urgently to implement a specific science policy geared to fishery resources, accompanied by a significant financial effort.
ELi toetus merekoolitusele ja -haridusele võimaldab erinevaid vaatepunkte – sotsiaalseid, majanduslikke, merealaseid ja kaubanduslikke – lõimida ning aitab parandada üldist arusaama ühisest kalanduspoliitikast ja selle alalhoidmise vajalikkusest.
EU support for marine training and education will make it possible to integrate the various points of view, social, economic, maritime and commercial, and will help to improve the way in which the common fisheries policy is generally viewed and heighten awareness of the need to maintain it.
Autoriõiguse perspektiivid Euroopa Liidus
on the outlook for copyright in the EU
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................21
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................21
autoriõiguse perspektiivide kohta Euroopa Liidus
on the outlook for copyright in the EU
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 14 ja 95;
– having regard to Articles 14 and 95 of the EC Treaty,
– võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 27;
– having regard to Article 27 of the United Nations Universal Declaration of Human Rights,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 lõiget 2;
– having regard to Article 17(2) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2007. aasta aruannet direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) kohaldamise kohta ( SEK(2007)1556 );
– having regard to the Commission report of 30 November 2007 on the application of Directive 2001/29/EC on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society ( SEC(2007)1556 ),
– võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2008. aasta rohelist raamatut „Autoriõigus teadmistepõhises majanduses” ( KOM(2008)0466 );
– having regard to the Commission Green Paper of 16 July 2008 on copyright in the knowledge economy ( COM(2008)0466 ),
– võttes arvesse oma 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühise piiriülese haldamise kohta
– having regard to its resolution of 25 September 2008 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0462 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0462 . ,
– võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovitust 2005/737/EÜ, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist
– having regard to the Commission Recommendation 2005/737/EC of 18 October 2005 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services
– võttes arvesse komisjoni 16. aprilli 2004. aasta teatist autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamise kohta siseturul ( KOM(2004)0261 );
– having regard to the Commission Communication of 16 April 2004 on the management of copyright and related rights in the internal market ( COM(2004)0261 ),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta
– having regard to Directive 96/9/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 1996 on the legal protection of databases
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta
– having regard to Directive 2006/116/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on the term of protection of copyright and certain related rights
– võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni programmi „i2010: digitaalraamatukogud” kohta
– having regard to its resolution of 27 September 2007 entitled “i2010: towards a European digital library”
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi ( A6‑0017/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6-0017/2009 ),
Autoriõigus ja infoühiskond
Copyright and the information society
2. tuletab meelde, et Euroopa Ühendus ja liikmesriigid peavad austama autoriõigust reguleerivat rahvusvahelist raamistikku, täpsemalt 1886. aasta kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooni artikli 9 lõiget 2 ning intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklit 13, mille tingimused on toodud ka direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõikes 5;
Recalls that the European Community and its Member States are required to respect the international copyright framework, namely Article 9(2) of the Berne Convention for the Protection of Literary and Artistic Works of 1886, and Article 13 of the Agreement on Trade‑Related Aspects of Intellectual Property Rights, the terms of which are set out in Article 5(5) of Directive 2001/29/EC;
5. peab kahetsusväärseks, et komisjon ei võta oma aruandes arvesse nende riikide õiguspraktikat, kes ühinesid Euroopa Liiduga pärast direktiivi 2001/29/EÜ vastuvõtmist;
Regrets that, in its report, the Commission disregards the legislative practices of those countries which joined the European Union after the adoption of Directive 2001/29/EC;
EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1. direktiivi 2004/48/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta
1. , Directive 2004/48/EC and the provisions on data protection set out in Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data
9. on seisukohal, et direktiiv 2001/29/EÜ tagab õiglase tasakaalu eri osaliste huvide vahel;
Takes the view that Directive 2001/29/EC constitutes a fair balance between the interests of the various parties involved;
17. on arvamusel, et loovtööstusel on infoühiskonnas tähtis roll;
Notes that the creative industries are a growing sector, accounting for 2.6% of European Union GDP (2003) and employing over five million people;17.
24. täheldab, et kultuurikaupade ja -teenuste pakkumise mitmekesisus ning nende kaupade ja teenuste levitamine liidu territooriumil sõltub samuti autoriõiguse ja sellega seotud õiguste järgimisest ja kaitsest;
Notes that the existence of a plurality of offers of cultural goods and services and the dissemination of those goods and services throughout the Union’s territory is also dependent on enforcement and protection of copyright and neighbouring rights;
Erandite tegemise kord
The regime of exceptions
33. on arvamusel, et direktiiviga 2001/29/EÜ valitud ammendaval mittekohustuslike erandite loetelul põhinev lähenemine on piisavalt paindlik ja endiselt kehtiv;
Takes the view that the approach chosen by Directive 2001/29/EC, based on an exhaustive list of non-compulsory exceptions, is sufficiently flexible and still valid;