natgillin/translations-raw huggingface dataset:
100. tervitab asjaolu, et nõukogu on moodustanud huvitatud liikmesriikide ekspertidest ajutise töörühma, et kooskõlastada liikmesriikide seisukohad ühisstrateegias käsitletavates küsimustes, ja kutsub komisjoni ja nõukogu üles andma Euroopa Parlamendile kõnealuse töörühma tegevusest korrapäraselt aru;
100.Welcomes the fact that the Council has set up an ad hoc working group with experts from interested Member States to coordinate Member States’ positions on the issues covered by the joint strategy, and requests the Commission and the Council to report regularly to the European Parliament on the activities of this working group;
Sissejuhatus/taust: Milleks uus Aafrika strateegia?
Introduction / background: Why a new Africa Strategy?
Kuigi 2005. aasta Euroopa Liidu Aafrika strateegia eesmärki – soodustada paremaid ja tihedamaid suhteid ELi ja Aafrika vahel üleaafrikalises lähenemisviisis – toetas Euroopa Parlament, oli see ühepoolne Euroopa dokument.
While the purpose of the 2005 EU Strategy for Africa - to foster better and closer relations between EU and Africa in an all-Africa approach - was welcomed by the European Parliament, it was a unilateral European document.
Selles ei järgitud aluspõhimõtteid, mida rõhutati juba 2000. aasta aprillis toimunud ELi ja Aafrika tippkohtumisel vastuvõetud deklaratsioonis, mille kohaselt ei olnud strateegia ette valmistatud võrdõiguslikkuse, austuse, liidu ja koostöö vaimus.
It failed to respect a fundamental principle underlined already in the declaration adopted at the first EU-Africa Summit in Cairo in April 2000, in that it was not a Strategy prepared "in a spirit of equality, respect, alliance and co-operation" .
Täiendav puudus, mis on seotud 2005. aasta strateegiaga, on parlamendiga konsulteerimise puudumine, sealhulgas ka Euroopa tasandil.
An additional flaw with the 2005 Strategy was the lack of parliamentary consultation, including on the European level.
Ehkki Euroopa Parlament võttis vastu Maria Martensi raporti strateegia kohta, ei võetud raporti seisukohti protsessis arvesse.
Although the European Parliament did adopt a report by Maria Martens on the Strategy, its views were not taken into account in the process.
2005. aasta detsembris Bamakos toimunud ELi ja Aafrika ministrite kohtumisel tervitas Aafrika Liidu komisjon ELi Aafrika strateegiat alusena Aafrika-ELi ühisstrateegiale ning tegi ettepaneku töötada välja tegevuskava selle rakendamiseks.
At the ministerial EU-Africa meeting in Bamako in December 2005, the African Union Commission welcomed the EU Strategy for Africa “as a basis for a joint Africa-EU Stra t egy” and proposed to develop an action plan for its implementation.
Algatati ELi ja ALi vaheline dialoog ning täna on valmimas uus ELi ja Aafrika ühisstrateegia.
An EU-AU dialogue was started, and today, a new joint EU-Africa Strategy is in the making.
Uut ühisstrateegiat tuleb tervitada mitmetel põhjustel.
A new Joint Strategy should be welcomed for a number of reasons.
ELi ja Aafrika vahelised suhted on alates Kairo 2000. aasta deklaratsioonist edasi arenenud.
EU-Africa relations have come a long way since the Cairo Declaration in 2000.
Eelkõige oli Aafrika Liidu ja selle institutsioonide asutamine pöördepunktiks üleaafrikaliste visioonide, põhimõtete ja arengu soodustamisel ning on ülim aeg, et AL ja EL koos määratleksid ja viimistleksid oma partnerlust.
In particular, the birth of the African Union and its institutions was a landmark in the promotion of all-African visions, principles and development, and it is high time that the AU and the EU together define and refine their partnership.
ALi institutsioonide järkjärgulist tugevdamist tuleb tunnustada ja julgustada.
The gradual strengthening of the AU institutions needs to be recognized and encouraged.
EL on samuti teinud läbi mitmeid muutusi, kasvanud peaaegu kaks korda ja võtnud vastu uusi väljakutseid.
The EU has also gone through changes, nearly doubling in size and taking on new challenges.
Lisaks on muutunud maailm ja praegu seisame silmitsi mitmete uute ülemaailmsete probleemide ja väljakutsetega – mis on seotud julgeoleku, kliimamuutuse, kaubanduse, rändega jne –, mis mõjutavad ELi ja Aafrika vahelisi suhteid.
In addition, the world has changed and we now face a number of new global issues and challenges - linked to security, climate change, trade, migration etc. - which affect the EU-Africa relations.
Teisest küljest: mõned asjad ei ole muutunud.
On the other hand, some things have not changed.
Sahara-tagune Aafrika on jätkuvalt kõige vaesem piirkond maailmas ning paljud Aafrika riigid ei suuda täita aastatuhande arengueesmärkide saavutamise ajakava.
Sub-Saharan Africa remains the poorest region in the world, and many African countries remain behind schedule to achieve the Millennium Development Goals.
Eksisteerib selge vajadus uue poliitiliste lähenemisviiside kombinatsiooni järele, varasemast kõikehõlmavama lähenemisviisi järele, milles ei keskendutaks üksnes traditsioonilisele arenguabile, vaid ka teistele poliitikavaldkondadele, mis on mõjutanud või võivad mõjutada Aafrika arengut.
There is a clear need for a new policy mix, a more comprehensive approach than in the past, with a focus not only on traditional development aid but also on other policy areas that have or could have an influence on African development.
Ühisstrateegia koos tegevuskavaga plaanitakse vastu võtta 2007. aasta detsembris Lissabonis toimuval ELi ja Aafrika teisel tippkohtumisel.
The Joint Strategy is foreseen to be adopted, together with an Action Plan, at a second EU-Africa Summit in Lisbon in December 2007.
Esimene samm vastuvõtmise suunas astuti käesoleva aasta 15. mail toimunud ALi ja ELi ministrite kolmikkohtumisel, kui võeti vastu suunised ELi ja Aafrika ühisstrateegia jaoks.
A first step towards the adoption was taken at an AU-EU Ministerial Troika meeting that took place on 15 May this year, which adopted an Outline for the Joint EU-Africa Strategy.
See on iseenesest vägagi tervitatav partnerluspõhine lähenemisviis.
This is in itself a very welcome partnership-based approach.
Siiski tuleb parlamentaarset mõõdet arvesse võtta juba nüüd, strateegia vastuvõtmise ettevalmistavas protsessis ja järelmeetmetes ning strateegia ja partnerluse pikaajalises rakendamises ja järelevalves.
However, the parliamentary dimension has yet to be taken into account in the process leading up to the adoption of the Strategy and in the follow-up and in the long term implementation and monitoring of the Strategy and the partnership.
Kõnealust aspekti raamdokument ei sisalda.
This aspect is missing from the Outline document.
Põhimõtted, eesmärgid ja visioonid, millel strateegia peaks põhinema
Principles, objectives and visions on which the Strategy should be based
Uus strateegia peab põhinema ühiste väärtuste, huvide, eesmärkide ja visioonide kogul.
A new Strategy must be based on a set of common values, interests, objectives and visions.
Mitmeid ühiseid põhiväärtuseid rõhutati juba 2000. aasta Kairo deklaratsioonis: „esindus- ja osalusdemokraatia tugevdamine; inimõiguste ja põhivabaduste, õigusriigi põhimõtete, hea valitsemistava, pluralismi, rahvusvahelise rahu ja julgeoleku, poliitilise stabiilsuse ja usalduse austamine rahvaste vahel”.
A number of shared fundamental values were underlined already in the Cairo Declaration of 2000: "strengthening representative and participatory democracy, respect for human rights and fundamental freedoms, the rule of law, good governance, pluralism, international peace and security, political stability and confidence among nations".
Lisaks tuleb ühisstrateegia rajada partnerluse, omavastutuse ja võrdõiguslikkuse põhimõttele.
In addition, a Joint Strategy must be built on the principles of partnership, ownership and equality.
Tulemuseks peab olema võrdsete poolte partnerlus, mis tähendab, et otsuseid võetakse vastu pideva dialoogi raames, mis põhineb eespool esitatud väärtustel.
The vision should be of a "partnership of equals", meaning that decisions are taken through a constant dialogue, based on the values outlined above.
Tõeline partnerlus tähendab samuti seda, et koostöö ei piirdu üksnes traditsioonilise arenguabiga, vaid koostööd tehakse valdkondades, mis soodustavad majanduskasvu ja julgeolekut ning seega soodustavad arengut ja lahendavad ülemaailmseid ühishuviga seotud probleeme.
A genuine partnership also means taking the cooperation beyond traditional development assistance, to areas of cooperation that will promote growth and security and thus promote development, and addressing global issues of common interest.
Seoses omavastutusega peab EL täitma endale 2005. aastal Pariisis võetud kohustust toetada Aafrika Liidu algatusi ja prioriteete, sealhulgas NEPAD (Aafrika arengu uus partnerlus) ning Aafrika rahu ja julgeoleku ülesehitamise, samuti regionaalarengu ja piirkondliku integratsiooni organisatsioone.
As regards ownership, the EU must live up to its commitments made in Paris in 2005 to support the African Union's own initiatives and priorities, including NEPAD (New Partnership for Africa's Development) and the African Peace and Security Architecture, as well as organisations for regional development and integration.
Suunistes loetletakse tulevase partnerluse neli põhieesmärki:
The Outline lists four main objectives of the future partnership:
i) ELi ja Aafrika poliitiline partnerlus, mis käsitleb ühiseid väljakutseid, nagu rahu ja julgeolek, ränne ja puhas keskkond;
(i) an EU-Africa political partnership, addressing "common challenges such as peace and security, migration and a clean environment" ;
ii) rahu, julgeoleku, säästva arengu, inimõiguste ning piirkondliku ja mandri integratsiooni jätkuv edendamine Aafrikas ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamine 2015. aastaks;
(ii) the continued promotion of peace, security, sustainable development, human rights and regional and continental integration in Africa , and to reach all the Millennium Development Goals by 2015;
iii) ülemaailmsete väljakutsete käsitlemine, nagu näiteks inimõigused, kaubandus, HIV/AIDS, malaaria, tuberkuloos, kliimamuutused, energiavarustuskindlus ning jätkusuutlikkus, info- ja arvutitehnoloogiaga seotud küsimused, teadus ja tehnoloogia, terrorism ja massihävitusrelvad;
(iii) to address global challenges "such as human rights, trade, HIV/AIDS, malaria, tuberculosis, climate change, energy security and sustainability, ICT-issues, science and technology, terrorism and WMDs" ;
iv) „inimkeskne partnerlus”, valitsusväliste osalejate volitamine ning kõigi sidusrühmade kaasamine;
(iv) a "people-centred partnership", empowering non-state actors and involving all stakeholders;
Mitmeid kõnealuseid eesmärke tuleks tervitada kui tulevase partnerluse alust.
Many of these objectives should be welcomed as a basis for the future partnership.
Siiski eksisteerivad nii liiasused kui ka lõhed.
However, there are both redundancies and gaps.
Miks näiteks on ära toodud massihävitusrelvad, kuid mitte väike- ja kergrelvad?
Why, for instance, are WMDs mentioned but not small arms and light weapons?
Ja kui vaesuse vähendamine peaks kindlasti jääma partnerluse keskseks eesmärgiks ja aastatuhande arengueesmärgid peaksid mängima seetõttu tähtsat rolli, kas siis ei peaks olema samuti keskseks eesmärgiks majanduskasvu loomine Aafrika riikide säästva arengu jaoks VKEde toetamise, kaubandusabi jms abil?
And while poverty reduction certainly should remain a central objective of the partnership, and the MDGs therefore need to have an important role, should it not also be a central objective to create growth for sustainable development in African countries, through support to SMEs, aid for trade etc.?
Kui eesmärk luua „inimkeskne partnerlus” on tervitatav, siis miks ei ole see seotud parlamentide kui kodanike peamiste esindajate rolliga?
Furthermore, while it is a welcome objective to create a "people-centred partnership", why is not the link made to the role of parliaments as primary representatives of the people?
Poliitiline sisu: kommentaarid kolmikkohtumise suuniste kohta
Policy content: Comments on the Troika outline
Suunistes loetletud prioriteetsete valdkondade positiivseks ja tervitatavaks aspektiks on see, et nad toovad endaga kaasa mõned põhiaspektid, mis on puudu eespool kirjeldatud eesmärkide jaost, sealhulgas väike- ja kergrelvad, hea valitsemistava ja institutsioonide loomine, majandusküsimused, traditsioonilised arenguküsimused, nagu inim- ja sotsiaalne areng, põllumajandus ja toiduainetega kindlustatus ning samuti üldisemad aspektid, nagu abi tulemuslikkus ja võla kustutamine, suurem ametlik arenguabi ja poliitilise sidususe soodustamine arengu jaoks nii ELi kui ka Aafrika poliitikavaldkondades.
A positive and welcome aspect of the priority areas listed in the Outline is that they bring in some key aspects that are missing in the Objectives section described above, including issues such as small arms and light weapons, good governance and institution-building, economic issues, traditional development issues such as human and social development, agriculture and food security as well as more general aspects such as aid effectiveness and debt cancellation, increased ODA and the promotion of policy coherence for development in both EU and African policies.
Ilma stabiilse rahu ja pikaajalise julgeolekuta ei saa eksisteerida säästvat arengut.
Without stable peace and long-term security there can be no sustainable development.
Siinkohal on vaja kõikehõlmavat lähenemisviisi, et kujundada strateegiaid, mis katavad terve küsimuste spektri alates konfliktide ärahoidmisest kuni rahuvalveni, konfliktide lahendamise ja rekonstrueerimiseni.
A comprehensive approach is needed here, to form strategies covering the full spectrum of issues from conflict prevention to peace-keeping, conflict resolution and reconstruction.
Suunistes rõhutatakse vajadust edendada inimeste julgeolekut , mis on küll tervitatav, kuid ei rõhuta vajadust pöörata konfliktiolukordades erilist tähelepanu naistele, lastele ja teistele eriti haavatavatele rühmadele.
The Outline stresses the need to promote human security , which is to be welcomed, but it fails to underline the need for particular attention to be paid to women, children and other particularly vulnerable groups in conflict situations.
Teiseks puuduolevaks aspektiks on äärmine vajadus võidelda inimõiguste rikkumiste vastu ja seetõttu rakendada nulltolerantsi poliitikat karistamatuse vastu.
Another missing aspect is the absolute necessity to combat violations of human rights, and to therefore pursue a zero-tolerance policy to impunity.
Valitsemine, inimõigused ja õigusriigi põhimõtted
Governance, human rights and the rule of law
Raportöör toetab täielikult suuniste keskendumist institutsioonide loomise vajadusele, Aafrika oma valitsemisega seotud reformikavade toetamisele, nagu Aafrika riikide vastastikuse järelevalve mehhanism ning Aafrika demokraatia-, juhtimis- ja valimiste harta, ning ebaseadusliku loodusvaradega kaubitsemise käsitlemisele, kuna need on üliolulised läbipaistvuse ja aruandluse jaoks ning lõppkokkuvõttes samuti vaesusega võitlemiseks.
The rapporteur fully supports the Outline focus on the need for institution-building, on supporting Africa-owned governance reform programmes such as the African Peer Review Mechanism and the African Charter on Democracy, Governance and Elections and on addressing illegal trade in natural resources, as these are all crucial to transparency, accountability and ultimately also to combating poverty.
Vastastikune läbipaistvus ja aruandlus peavad olema tihedama ELi ja Aafrika vahelise partnerluse põhimõteteks.
Mutual transparency and accountability ought to be fundamental principles of a closer EU-Africa partnership.
Oskamatut juhtimist, pettust ja korruptsiooni ei saa ega peagi iialgi aktsepteerima ning neid tuleb hoolikalt jälitada.
Mismanagement, fraud and corruption cannot, must not, ever be accepted and must be diligently persecuted.
Sellega seoses tuleb tugevdada Aafrika riikide vastastikuse järelevalve mehhanismi ja kasutada seda kogu mandril.
In this respect, the African Peer Review Mechanism needs to be strengthened and generalised to the whole continent.
Majanduskasv ja kaubandus
Economic growth and trade
Üksnes jätkusuutliku majanduskasvu abil saab riik luua pikaajalise arengu ja väljuda järk-järgult vaesusest.
Only with sustainable economic growth can a country create long-term development and gradually move out of poverty.
Kõnealust aspekti on hästi mõistetud strateegiaraamistikus, kuid see tuleb muuta konkreetseteks ettepanekuteks ja meetmeteks, et soodustada majanduskasvu, näiteks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning välismaiste otseinvesteeringute soodustamise abil, väikelaenude, tugevdatud omandiõiguse ja halduskoormuse vähendamise abil väikeste ettevõtete puhul.
This aspect is well understood in the Strategy outline, but needs to be translated into concrete proposals and actions to promote growth, for instance through the promotion of Small and Medium-Sized Enterprises and of Foreign Direct Investment, through micro-credits, strengthened property rights and reduction of administrative burdens on small-scale entrepreneurs.
Kaubandus võib olla Aafrika riikide majanduskasvu väga võimsaks edasiviivaks jõuks, kuid üksnes siis, kui kaubandustingimused on õiglased ja võrdsed.
Trade can be a very powerful driver for economic growth for African countries, but only when terms of trade are fair and equal.
Seetõttu tuleb läbi vaadata kõik kaubandusabi meetmed ning muuta need strateegia ja tegevuskava lahutamatuks osaks.
Therefore, the whole range of aid for trade measures needs to be considered and made part and parcel of the Strategy and Action Plan.
Lisaks tuleb võidelda kaubandustõkete vastu Aafrika toodetele.
Furthermore, barriers to trade for African products must be tackled.
Majanduskoostöö lepingud jäävad nii mure- kui ka võimaluste allikaks.
The Economic Partnership Agreements (EPAs) remain a particular source both of concern and opportunity.
Ideaalis muutuvad majanduskoostöö lepingud Aafrika kaubavahetuse oluliseks vahendiks, mitte ainult Euroopa ja teiste maailmajagudega, vaid ka Aafrika enda piirkondade vahel.
Ideally, the EPAs could become an important tool for African trade, not only with Europe and other parts of the world but also within African regions.
Siiski saab see toimuda vaid siis, kui nad on arengusõbralikud ja lubavad – vajaduse korral – erandeid ja pikki üleminekuperioode, et omamaised tootjad ja tööstused saaksid kohaneda uue turuolukorraga.
However, this can only be the case if they are "development-friendly" and allow for - where needed - exemptions and long transition periods in order for domestic producers and industries to adapt to new market situations.
Lisaks tuleb leida lahendus, mis sobiks kõigile osapooltele, et lahendada sidususe puudumine majanduskoostöö lepingute ja kehtivate piirkondlike integratsiooniprogrammide vahel.
In addition, a solution acceptable to all parties must be found to addressing any incoherencies between the EPAs and existing regional integration programmes.
Haridus ja tervishoid
Education and health
Täiendavaid jõupingutusi – ELi ja Aafrika partnerluses ning samuti riigisiseselt Aafrika riikides – on vaja teha peamistes tervishoiu- ja hariduse valdkondades.
Further efforts - in the EU-Africa partnership but also domestically in African countries - will need to be made in areas of basic health and basic education.
Esindades kaheksast aastatuhande arengueesmärgist nelja, peavad tervishoid ja haridus saama märkimisväärse osa ELi rahalistest vahenditest ning vähemalt 20% kõigist vahenditest, mis on eraldatud Aafrikale.
Representing four of the eight MDGs, health and education should receive a significant part of EU funds - and a minimum of 20 % of the total - allocated to Africa.
Erilist tähelepanu on vaja pöörata soolisele võrdõiguslikkusele, et tugevdada naiste ja tüdrukute rolli ühiskonnas.
Special focus is needed on gender equality, to strengthen the role of women and girls in society.
Rändega seotud väljakutsed on Aafrika ja Euroopa riikide ühiseks mureks.
The challenges linked to migration are a common concern for African and European countries.
Raportöör tervitab kavatsust, mida väljendati strateegiaraamistikus, et kasutada partnerlust rände paremaks haldamiseks ühise vastutuse ja koostöö vaimus ning et võidelda haavatavate inimeste ekspluateerimise vastu, rakendades ELi ja Aafrika tegevuskava inimkaubanduse vastu võitlemiseks.
The rapporteur welcomes the intention expressed in the Strategy Outline to use the Partnership to better manage migration, "in a spirit of shared responsibility and cooperation" , and to tackle the exploitation of vulnerable people by implementing the EU-Africa Plan of Action on trafficking on Human Beings.
Kuid strateegia ja tegevuskava jaoks on samuti oluline võidelda rände algpõhjuste vastu.
But it is important for the Strategy and Action Plan to tackle the roots of migration.
Teiseks lahendamist vajavaks küsimuseks on ajude äravoolu probleem.
Another issue that needs to be addressed is the problem of brain drain.
Säästev areng, keskkond ja kliimamuutused
Sustainable development, environment and climate change
Raportöör tervitab ambitsiooni, mida väljendati raamistikus: ühiselt vastata ja kohaneda kliimamuutustega ning teiste ülemaailmsete keskkonnaalaste väljakutsetega, nagu näiteks kõrbestumine, raadamine, bioloogiline mitmekesisus ja mürgiste jäätmetega seotud probleemid, ning süvalaiendada keskkonnasäästlikkust arengupoliitika rakendamisse.
The rapporteur welcomes the ambition expressed in the Outline to jointly "respond and adapt to climate change and other global environmental challenges, such as desertification, deforestation, biodiversity, and issues related to toxic waste" and to mainstream environmental sustainability into the implementation of development policies.
Kõnealused ambitsioonid tuleb muuta konkreetseteks meetmeteks lõplikus strateegias ja tegevuskavas.
These ambitions need to be translated into concrete actions in the final Strategy and Action Plan.
Üldised küsimused
General issues
Kasvanud ambitsioonidega tihedamaks partnerluseks peab kaasnema piisav rahastamine.
Increased ambitions for a closer partnership need to be accompanied by sufficient funding.
Vaja on ühtset lähenemisviisi, millega kaasnevad mitmed erinevad rahastamisvahendid, nagu näiteks üleaafrikaline finantsraamistik.
With several different financing instruments involved, a coherent approach is needed, as is a financial pan-African envelope.
Lõpuks on vaja kõik uued elemendid, mis on toodud ELi ja Aafrika partnerlusse strateegia abil, nõuetekohaselt integreerida riikide ja piirkondlikesse strateegiadokumentidesse ning riiklikesse näidisprogrammidesse.
Finally, any new elements brought to the EU-Africa partnership through the Strategy needs to be duly integrated into future Country and Regional Strategy Papers, and National Indicative Programmes.
väliskomisjonI ARVAMUS
OPINION OF THE COMMITTEE ON FOREIGN AFFAIRS
Euroopa Liidu ja Aafrika vaheliste suhete olukorra kohta
on the State of Play of EU-Africa Relations
3. nõuab otsustavate meetmete võtmist ja tõhusa rahvusvaheliste sanktsioonide süsteemi loomist, et lõpetada Aafrikas karistamatus ja relvastatud konfliktide korral esinevad inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse rikkumise juhtumid ning tõkestada tsiviilelanike, rahuvalvejõudude ja humanitaarabi organisatsioonide töötajate ründamist;
Calls for resolute steps to be taken, not least with a view to establishing an effective system of international sanctions aimed at ending impunity in Africa and the violations of human rights and international law that occur in armed conflicts, and at dealing with attacks on civilian populations, peacekeeping forces, and persons working for humanitarian organisations;
5. tunnistab, et suurem osalemine rahvusvahelises kaubanduses on Aafrika arengustrateegia oluline osa, eriti aastatuhande eesmärkide saavutamist silmas pidades, kusjuures arvesse tuleb võtta piirkondlikke eripärasid;
Acknowledges that greater involvement in international trade is an essential part of a development strategy for Africa, particularly as regards the achievement of the MDGs for development, taking account of specific regional characteristics;