natgillin/translations-raw huggingface dataset:
R. arvestades, et perekondlike kohustustega üliõpilaste kohtlemine on eri riikides ja kõrg- või kutseharidusasutustes erinev, mis võib olla takistuseks nende üliõpilaste liikuvusele ning seega nende hariduse ja tööga seotud soovide elluviimisele, ning et nende vajadusi ei võeta võrdsel määral arvesse haridussüsteemides ega õppetoetuste maksmise kriteeriumides;
R. whereas the treatment of students with family responsibilities varies between countries and between higher education and vocational training establishments, which may constitute an obstacle to students’ mobility and thus to them achieving their desired education and career, and whereas there is inequality in the way education systems take account of their needs and in the criteria for allocating student grants,
S. arvestades, et liikmesriikide ja Euroopa tasandil on väga vähe statistikat ja näitajaid, mis võimaldaksid anda ülevaate õppe- või koolitusperioodil perekondlikku vastutust kandvate noorte elutingimuste kohta;
S. whereas there are very few statistics and indicators available at Member State and EU level which illustrate the living conditions of young people with family responsibilities who are in education or training,
3. juhib tähelepanu, et vastavalt rohelise raamatu järeldustele demograafia kohta tuleneb Euroopa demograafiline puudujääk muu hulgas erinevate eluetappide (õpingud, töö, perekond) hilisemast läbimisest;
Points out that according to the conclusions of the Green paper on demography, the European demographic deficit is due in part to the various stages of life (education, work, family) currently being reached later than previously;
6. julgustab liikmesriike võtma rohkem arvesse noorte meeste ja naiste olukorda, kellel on õpingute või koolituse ajal lisaks perekondlikud kohustused, ja tegema neile eelkõige kättesaadavaks nende vajadustele kohandatud vahendid;
Encourages the Member States to be more aware of the situation of young men and women who have family responsibilities in addition to being in education or training, and particularly to make resources available to them that suit to their needs;
9. soovitab liikmesriikidel ja krediidiasutustel lihtsustada ning kergendada laenude andmist soodsatel tingimustel noortele meestele ja naistele, kellel on õpingutevõi koolituse ajal perekondlikud kohustused;
Suggests that Member States and credit institutions should simplify and facilitate the provision of loans on beneficial terms to young men and women who are combining family responsibilities with a period of study or training;
11. julgustab liikmesriike koostöös kohalike ametiasutuste ja kõrg- või kutseharidusasutustega võtma vajalikke meetmeid, et lapsevanematest üliõpilastel võiksid olla nende vajadustele vastavad eluasemed ning nad võiksid kasutada piisavaid ja sobivaid lastehoiuteenuseid samadel tingimustel nagu töötavad vanemad; kutsub liikmesriike kasutama täies ulatuses ühenduse vahendite ja eelkõige ESFi poolt selles valdkonnas pakutavaid võimalusi;
Encourages the Member States, in partnership with local authorities and higher education and vocational training institutions, to adopt the necessary measures to enable students who are also parents to live in housing that is suited to their needs and to have access to sufficient and adequate childcare under the same eligibility criteria as working parents; calls on the Member States to make full use of the possibilities provided by Community funds and in particular the ESF in this area;
13. julgustab kõrg- või kutseharidusasutusi looma lastehoiuteenuseid nende infrastruktuuride sees ning kutsub liikmesriike üles toetama sellist tüüpi algatusi; rõhutab ühtlasi perekonna vanemate liikmete (vanavanemate) tähtsust ja nende olulist rolli laste kasvatamisel ning õppivate ja töötavate vanemate abistamisel;
Encourages higher education and vocational training establishments to set up child-care services on their premises and calls on the Member States to support initiatives of this kind; stresses, furthermore, the importance of older family members (grandparents) and the major role they play in the process of bringing up children and in helping young parents who are working or studying;
19. kutsub liikmesriike ja kõrg- või kutseharidusasutusi üles tagama rasedate ja väikelaste emaks olevate üliõpilaste võrdset kohtlemist ja mittediskrimineerimist õpingutele juurdepääsul, õpingute jätkamisel või uuesti alustamisel ning võtma eriti arvesse nende vajadusi;
Calls on the Member States and higher education and vocational training establishments to ensure that pregnant students and mothers of young children enjoy equal treatment and non-discrimination in terms of access to, the continuation of and the return to education, and to take particular account of their needs;
21. kutsub kõrg- ja kutseharidusasutusi võtma arvesse perekondlike kohustustega noorte meeste ja naiste rahalist olukorda koolituskulude arvestamisel ning julgustab neid andma asjakohast abi;
Calls on higher education and vocational training establishments to take account of the financial situation of young men and women who have family responsibilities when calculating course fees, and encourages them to provide appropriate assistance;
23. julgustab tööandjaid ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames andma õppestipendiume, mida saaksid taotleda ka perekondlike kohustustega üliõpilased, eesmärgiga soodustada noorte koolilõpetajate tööhõivet;
Encourages employers to exercise corporate social responsibility by awarding study grants which students with family responsibilities could also apply for, and thus help to promote the employment of young graduates;
25. kutsub liikmesriike ning kõrg- ja kutseharidusasutusi üles säilitama sotsiaalabi perekondlike kohustustega inimestele kuue kuu jooksul pärast õpingute lõppemist, et hõlbustada nende tööturule sisenemist;
Calls on the Member States and higher education and vocational training establishments to continue to provide social benefits to persons with family responsibilities for six months after the completion of their studies, so as to make it easier for them to enter the labour market;
32. kutsub liikmesriike üles hindama vastavalt nende riiklikule olukorrale, kas nende õppeaja paindlikkuse ja parema korralduse soodustamiseks läbi viidav haridussüsteemide reform võimaldaks noortel alustada tööelu varem ja viia ellu lapsevanemaks saamise soov;
Calls on the Member States to consider, with reference to their national situation, whether a reform of their education system to encourage flexibility and better management of time spent in education would have the effect of enabling young people to begin their working lives at an earlier stage and to achieve their desire for parenthood;
34. tuletab meelde, et noorte naiste motivatsiooni õpingute ja pereelu ühitamiseks võib vähendada ka asjaolu, et nad kardavad edasist diskrimineerimist oma tööelus; kutsub seega liikmesriike üles võitlema pereemade diskrimineerimise vastu tööandjate poolt tööle värbamisel ja edutamisel;
Stresses that the incentives for young women to study and start a family may also diminish because they are afraid of suffering discrimination at work at a later stage; calls, therefore, on the Member States to combat the discriminatory treatment of mothers by employers when recruiting and promoting staff;
36. kutsub liikmesriike üles jätkama jõupingutusi, et arendada välja ja toetada perekondlike kohustustega inimestele, marginaliseeritud või vähemusrühmadele mõeldud kutseharidust, eesmärgiga vältida nende pikaajalist töötuks jäämist ja tagada neile võrdne juurdepääs tööturule;
Calls on the Member States to continue to seek to expand and promote professional training for persons with family responsibilities and those from marginalised or minority groups, so as to enable them to avoid long-term unemployment and to ensure that they have equal access to the labour market;
Vastavalt Lissabonis 2000. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu eesmärkidele peab Euroopa 2010. aastaks saama maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandussüsteemiks, mida iseloomustab säästev majanduskasv koos uute ja paremate töökohtade loomisega ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvusega.
According to the objectives set out at the Lisbon European Council in 2000, by 2010, Europe should become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth together with a quantitative and qualitative improvement in employment and greater social cohesion.
Strateegia oli mõeldud selleks, et võimaldada liidul võita tagasi täieliku tööhõive tingimused ja tugevdada 2010. aastaks majanduskasvu.
This strategy was conceived to enable the EU to return to full employment conditions and to increase cohesion by 2010.
Nõukogu oli samuti seisukohal, et kõnealuste meetmete üldine eesmärk oli suurendada 2010. aastaks ELi tööhõive kogumäära 70%ni ja naiste tööhõive määra rohkem kui 60%ni
The Council also considered that the general aim of these measures was to increase the overall employment rate in the EU to 70% and the employment rate for women to more than 60% by 2010
Märtsis 2000 Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu .
Lisbon European Council, March 2000 .
Riigipead ja valitsusjuhid tunnustasid Stockholmis
The Heads of State and Government recognised at the European Councils in Stockholm
23.–24. märtsil 2001 Stockholmis toimunud Euroopa Ülemkogu ja Barcelonas
Stockholm European Council, 23-24 March 2001 and Barcelona
15.–16. märtsil 2002 Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu toimunud Euroopa Ülemkogul, et Euroopa majanduse ja ühiskonna tulevik sõltub tema kodanikest ning eelkõige noortest põlvkondadest ja nende haridustasemest.
Barcelona European Council, 15-16 March 2002 that the future of the European economy and society depended on its citizens, particularly the younger generations, and their level of education.
Seetõttu peab kõigil noortel meestel ja naistel olema võimalus nii turu uute nõuetega kohandatud kvaliteetse hariduse ja koolituse saamiseks kui ka nende teadmiste pidevaks ajakohastamiseks, et nad võiksid jätkusuutlikult siseneda töömaailma ja edusamme teha.
Therefore all young men and women should be able to enjoy good quality education and training in line with the new requirements of the market as well as ongoing updating of their skills to enable them to enter the world of work and make steady progress within it.
Õpingute tase on ühiskonna majanduskasvu ja uuendustealase võimekuse peamine mõjur.
The level of education is an essential factor in the growth and innovation capacity of a society.
Tegelikult suurendab OECD ühe hinnangu kohaselt ühe aasta lisamine õpingute keskmisele tasemele kasvumäära kohe ligikaudu 5% ja lisaks 2,5% pikaajalises perspektiivis
An OECD estimate considers that adding an additional year to the average time spent in education increases the rate of growth by about 5% immediately and by about 2.5% in the long term
De la Fuente ja Ciccone, Human capital in a global and knowledge-based economy („Inimkapital globaalses ja teadmistepõhises majanduses”), Euroopa Komisjoni tööhõive ja sotsiaalvaldkonna peadirektoraadi lõpparuanne, mai 2002 .
De la Fuente and Ciccone, Human capital in a global and knowledge-based economy, final report for DG Employment and Social Affairs, European Commission, May 2002 .
Haridus ja koolitus annavad majanduslikku ja sotsiaalset kasu, arendades personaalseid ja kodanikupädevusi ning kutseoskusi.
Education and training bring economic and social benefits by developing personal and civic skills at the same time as vocational skills.
Investeering inimressurssidesse on seega sotsiaalse kaasatuse tugevdamise võti.
Investment in human resources is thus a key instrument for increasing social inclusion.
Üks OECD uuring näitab tegelikult, et teatud riikides, kus keskmine õpingute tase on kõige kõrgem, esineb ka kõige vähem inimestevahelist ebavõrdsust
An OECD study shows that in some countries where the average level of education is highest there is also the least inequality between individuals
Õppetulemuste rahvusvaheline hindamisprogramm, OECD, 2002 .
Programme for International Student Assessment, OECD, 2002 .
Õpingute tase mõjutab vaieldamatult ka tööhõivet, võttes arvesse, et töötuse tasemed on seda väiksemad mida suuremad on õpingute tasemed
The level of education also has an undeniable impact on employment, given that unemployment rates reduce as education levels rise
Lõpuks oli kõrgkooli diplomit omavate inimeste töötuse määr 2001. aastal 3,89%, mis on kolm korda väiksem kui madalate oskustasemetega inimeste puhul. , mis vähendab vastavaid sotsiaalseid kulusid.
The unemployment rate of people with higher education qualifications was 3.9% in 2001, or three times less than that of people with a low level of qualifications. , and the corresponding social costs are proportionately lower.
Samuti on selge, et tööhõive tase suureneb vastavalt saavutatud õpingute tasemele: kogu elanikkonna puhul vanuses 24–65 aastat oli kõrgkooli diplomeid omavate inimeste tööhõive määr 2001. aastal 84%, mis on ligikaudu 15 punkti üle kõigi haridustasemete keskmise ning ligikaudu 30 punkti rohkem kui nende inimeste puhul, kellel on maksimaalselt põhihariduse alumise astme haridus
It is also clear that employment rates rise with the level of education achieved: looking at the whole population aged from 25 to 64, the employment rate of those with higher education qualifications was 84% in 2001, i.e. 15 points higher than the average of all levels of education and almost 30 points higher than for those who had not progressed further than lower secondary education
Kui eelnevast tuleneb, et peamine on investeerida inimressurssidesse, mille moodustavad noored, et võimaldada neil anda täielik panus Euroopa ühiskonna majanduslikku ja sotsiaalsesse järjepidevusse, ei tohi unustada nende noorte potentsiaali meie ühiskondade demograafiliseks uuendamiseks.
It is clear from the above that it is essential to invest in young people as human resources to enable them to make a full contribution to the economic and social sustainability of European society, but at the same time we must not forget the potential of these young people to bring about the demographic renewal of our societies.
Tegelikult, nagu näitasid Euroopa Komisjon oma rohelises raamatus demograafia kohta
Indeed, as the Commission indicated in its Green Paper on demography
Komisjoni 16. märtsi 2005. aasta teatis pealkirjaga „Roheline raamat: Silmitsi demograafiliste muutustega — uus põlvkondadevaheline solidaarsus” ( KOM(2005)0094 ) ning nõukogu oma Euroopa noortepaktis
Commission Communication of 16 March 2005 entitled Green Paper “Confronting demographic change: a new solidarity between the generations” ( COM(2005)0094 ), and the Council in its European Youth Pact
Komisjoni 30. mai 2005. aasta teatis Euroopa noorsoopoliitika kohta pealkirjaga „Euroopa noorte probleemide lahendamine — Euroopa noortepakti rakendamine ja aktiivse kodanikutunde kujundamine” (KOM(2005) 206 , on viimane aeg luua noortele ja lastele sobiv ühiskond läbi kutseõppe ja tööhõive kvaliteedi parandamise ning soodne keskkond nende sotsiaalseks integratsiooniks ja perekondlike soovide elluviimiseks.
Commission Communication of 30 May 2005 on European youth policies, entitled Addressing the concerns of young people in Europe – implementing the European Youth Pact and promoting active citizenship ( COM(2005)0206 ), , it is high time to create societies that welcome children and young people through improving vocational training and the quality of employment and also by creating a favourable environment for their social integration and achievement of their desires for a family.
Kõik statistilised andmed näitavad, et eurooplastel, eelkõige kõige haritumatel, ei ole soovitud arvul lapsi.
All the statistics show that Europeans, particularly the more educated Europeans, do not have the number of children that they would like.
Seega, nagu näitavad mitmed hiljutised uuringud
Lutz, Skirbekk, How would ‘tempo policies' work?
Lutz, Skirbekk „How would tempo policies work exploring the effect of school reforms on period fertilty in Europe”; Billari, Philipov " education and the transition to motherhood: a comparative analysis of western Europe" viljakuse kohta Euroopas, ei kompenseeri hilisemad sünnid mitte sünnitamist nooremas eas.
Exploring the effect of school reforms on period fertility in Europe ; Billari, Philipov, Education and the transition to motherhood: a comparative analysis of western Europe on fertility in Europe show, the babies born later will not be able to compensate for those not born when their parents were younger.
Lisaks näitavad need uuringud, et otsus luua perekond vanemas eas toob samuti kaasa tervishoiusüsteemide kulud, kuna ema ja lapse terviseriskid on suuremad.
Moreover, these studies show that deciding to start a family at an older age also entails costs for public health systems because of the greater medical risks for the mother and baby.
Lisaks võivad naise east tulenevad bioloogilised tegurid takistada inimestel saada soovitud arvul lapsi.
In addition, biological factors connected with the age of the woman may prevent people from having the number of children that they want.
Kui on tõsi, et riikide pädevuses ei ole mõjutada individuaalseid otsuseid laste saamise osas, peaksid riigid looma kõik tingimused, mis võimaldavad eurooplastel saada soovitud arvul lapsi.
Although it is true that it is not up to the State to influence individual choices on whether or not to have children, States should have a duty to create the conditions to enable Europeans to have the number of children they want.
Selle eesmärgi saavutamise üks vahend oleks luua soodne sotsiaalne, majanduslik ja hariduslik raamistik, mis võimaldaks Euroopa noortel viia ellu oma perekondlikud soovid elu varasemas etapis, ilma et see mõjutaks negatiivselt nende väljaõppe või karjäärivõimalusi.
One way to achieve this objective would be to create a favourable social, economic and educational framework to enable young Europeans to achieve their desire for a family at an earlier stage in life without this having an adverse impact on their opportunities for training or careers.
Oma hiljutises teatises pere-, era- ja tööelu ühitamise kohta
In its recent Communication on reconciling professional, private and family life
Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatis pealkirjaga „Töö-, era- ja pereelu kokkusobitamise teemal tööturu osapooltega peetava arutelu esimene etapp” (SEC(2006) 1245) paistab Euroopa Komisjon tunnustavat sellise perspektiivi loodud kasu, kuna töökorraldust puudutavas osas näitab ta, et riiklik ühitamist soosiv poliitika peab puudutama ka noori naisi ja mehi, kes omandavad veel kõrgharidust.
Commission Communication of 12 October 2006 entitled First-stage consultation of European social partners on the reconciliation of professional, private and family life ( SEC(2006)1245 ), the Commission seems to recognise the good sense of this view because the section on work organisation states that public policies in this area should also be addressed to young women and men who are still in higher education.
Lisaks noorte potentsiaali paremale ärakasutamisele tugevdab vajadust soodustada pereelu ühitamist õppeajaga asjaolu, et õppeaja pikendamine ja elukestva õppe võimalused viivad üliõpilaste keskmise vanuse suurenemiseni.
Apart from making better use of young people's potential, the need to make it easier to combine family life with studying is exacerbated by the fact that a longer time spent in education and the opportunities offered by lifelong training are helping to increase the average age of students.
Niisiis, Eurostudenti 2005. aasta raporti
Thus, according to statistics in the EUROSTUDENT report 2005
Eurostudenti raport 2005 Social and Economic Conditions of student life in Europe statistika kohaselt on üliõpilaste keskmine vanus Ühendkuningriigis 28 aastat, Austrias 25,3 aastat, Madalmaades 24,2 aastat ja Iirimaal 24,1 aastat.
EUROSTUDENT Report 2005, Social and Economic Conditions of student life in Europe , the average age of students is 28 in the United Kingdom, 25.3 in Austria, 24.6 in Finland, 24.2 in the Netherlands and 24.1 in Ireland.
Seega on mitmetes riikides üliõpilastel paralleelselt õpingutega perekondlikud kohustused või teevad nad valiku viia ellu oma perekondlikud soovid, saades lapsi enne õpingute lõppu.
Thus in many countries, students take on family responsibilities in parallel with their studies or choose to fulfil their desire for a family by having children before the end of their studies.
Seega saavad oma esimese lapse enne õpingute lõppu 41% Rootsi, 31% Soome ja 30% Norra naistest.
Thus in Sweden, 41% of women had their first child before completing their education, 31% in Finland and 30% in Norway.
Üliõpilastest vanemate osa on märkimisväärne mitmetes Euroopa riikides, näiteks Iirimaa, kus 11,3% üliõpilastest on lapsed, Austrias on vastav näitaja 10,8%, Lätis 10,7% ja Soomes 8%.
The proportion of students who are also parents is significant in several European countries such as Ireland, which has 11.3% of students with children, 10.8% in Austria, 10 .7% in Latvia and 8% in Finland.
Kahjuks peavad perekondlike kohustustega üliõpilased enamikus Euroopa riikides, välja arvatud mõned Põhjamaad, kellel on üliõpilastest vanemaid toetavate sotsiaalsete ja majanduslike meetmete kogum, seisma silmitsi märkimisväärsete raskustega nii ülikooli kui ka igapäevaelu tasandil.
Unfortunately in most European countries, except for some Nordic countries which have a range of social and economic measures to help students who are parents, students with family responsibilities face considerable difficulties in their university courses and in their daily lives.
Tegelikult on neil erivajadused, eelkõige eluaseme, lastehoiu, loengute rütmi paindlikkuse jne valdkonnas.
They have special needs in particular with regard to housing, child-care services and course flexibility, etc.
Siiski ei tunnustata neid vajadusi tavaliselt või tunnustatakse vähe haridus- ja sotsiaalsüsteemides, mis väljendub muuhulgas statistika ja andmete puudumises nende üliõpilaste elutingimuste kohta.
However, in general these needs are not recognised or not sufficiently recognised by education systems and social security schemes, as is further shown by the lack of statistics and data on how these students live.
Perekondlikke kohustusi omavate noorte erilise olukorraga mittearvestamine võib seega põhjustada diskrimineerimist hariduse kõigile tasanditele ja elukestvale õppele juurdepääsul.
The fact that the particular situation of students with family responsibilities is not taken into account may thus account for discrimination in access to education at all levels and to lifelong training.
Tegelikult on suured kohtlemise erinevused eri liikmesriikides lisatakistuseks hariduse ja seega ka väljaõppega seotud soovide täitmisele, sealhulgas liikuvusele.
The wide disparities in treatment that can be observed in the different Member States are an additional obstacle to pursuing educational and thus career ambitions, including mobility .
Eriti on sellest puudutatud naised, kuna nemad on peamiselt need, kellel on perekondlikud kohustused, sealhulgas õpingute ajal.
Women are particularly vulnerable because they are most likely to have family responsibilities, including while they are studying.
Seega omavad taas Eurostudenti raporti kohaselt 13.8% naisüliõpilastest ja 5,3% meesüliõpilastest last Leedus, Iirimaal on vastavad näitajad 12,1% ja 10,4% ning Austrias 11,5% ja 10,1% .
Thus, still according to the EUROSTUDENT report, in Latvia the ratio of female students with a child to male students with a child is 13.8% to 5.3%, in Ireland 12.1% to 10.4%, and in Austria 11.5% to 10%.
Sobiva toetuse puudumisel võivad noored naised seega meestest rohkem mitte jätkata oma õpinguid, need pooleli jätta või enam mitte kunagi õpinguid uuesti alustada, mis viib vältimatult meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuseni tööelu tasandil ning nende potentsiaali kaotuseni.
Without adequate support, young women are thus more likely than men not to continue in education, to give up in the middle of a course or never to return to education, which inevitably leads to inequalities between men and women in their working lives and a loss of their potential.
Raportööri seisukoht:
Rapporteur ’ s position