natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse selle jõustumise hetkest alates Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse ja Euroopa Ühenduse vaheline Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise leping, mis jõustus 29. augustil 1980, ning mis on üks Euroopa Ühenduse sõlmitud vanemaid lepinguid.
On the date of its entry into force, this agreement repeals and replaces the agreement between the Government of the Republic of Guinea-Bissau and the European Community on fishing off the coast of Guinea-Bissau, which entered into force on 29 August 1980 and was one of the oldest agreements signed by the Community.
Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau vahelisele kalanduslepingule lisatud eelmise protokolli kehtivusaeg pärast lepingu ühe aasta võrra pikendamist lõppes 15. juunil 2007
The previous protocol annexed to the fisheries agreement between the European Community and Guinea-Bissau expired on 15 June 2007, having been extended for one year
Nõukogu 11. juuli 2006. aasta otsus 2006/511/EÜ ning nõukogu 10. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1491. .
Council Decision 2006/511/EC of 11 July 2006 and Council Regulation (EC) No 1491 of 10 October 2006. .
Uus protokoll hõlmab ajavahemikku 16. juunist 2007 kuni 15. juunini 2011.
The new protocol covers the period from 16 June 2007 to 15 June 2011.
Alljärgnevas tabelis on esitatud kokkuvõte eelnevatest protokollidest, alates esimese raamlepingu jõustumisest 1980. aastal.
The following table provides an overview of the previous protocols from the entry into force of the first framework agreement in 1980.
EÜ JA GUINEA-BISSAU KALANDUSPROTOKOLLID AASTATEL 1980–2007
EC-GUINEA-BISSAU FISHERIES PROTOCOLS 1980-2007
Rahaline toetus kokku (eurodes)
Total financial contribution (€)
25 030 000(7 260 000 aastas + 3 250 000)
25 030 000(7 260 000/year + 3 250 000)
30 000 000(10 000 000 aastas)
30 000 000(10 000 000/year)
36 000 000(9 000 000 aastas)
36 000 000(9 000 000/year)
11 500 000 + 1 200 000(5 750 000 aastas + 600 000)
11 500 000 + 1 200 000(5 750 000/year + 600 000)
12 700 000(6 350 000 aastas)
12 700 000(6 350 000/year)
13 350 000(6 675 000 aastas)
13 350 000(6 675 000/year)
11 930 000(5 965 000 aastas)
11 930 000(5 965 000/year)
7 900 000(2 633 000 aastas)
7 900 000(2 633 000/year)
Eelneva protokolli pikendamine
Extension of the previous Protocol
4 275 000(1 425 000 aastas)
4 275 000(1 425 000/year)
FF 12 800 000(FF 6 400 000 aastas)
FF 12 800 000(FF 6 400 000/year)
2005. aasta detsembris lõpetati sõltumatutest nõustajatest koosneva hindamiskomisjoni abil 2001–2006. aasta protokolli põhjalik hindamine, et võimaldada võimalike läbirääkimiste alustamist uue protokolli sõlmimiseks.
A thorough evaluation was carried out on the 2001-2006 protocol with the assistance of a consortium of independent consultants, ending in December 2005, with a view to the launch of negotiations on a new protocol.
Eelhinnangus jõuti järeldusele, et Euroopa laevastike vajadustele vastu tulles aitab kalandusleping Guinea-Bissauga toetada ühenduse traalipüügi ja tuunikalatööstuse elujõulisust Atlandi ookeanis, pakkudes sellest sõltuvatele ühenduse laevadele ja tööstustele keskpikas plaanis stabiilset õigusraamistikku ja läbipaistvust.
The ex ante evaluation concluded that, by meeting the needs of the European fleets, the fisheries agreement with Guinea-Bissau helps support the viability of the Community's trawler and tuna industries in the Atlantic Ocean and offers Community vessels and the industries which depend on them a stable legal environment and medium-term visibility.
Hindamisel jõuti järeldusele, et Guinea-Bissau huvid seoses lepinguga on järgmised: kalandusleping aitas tugevdada kalandussektori asutuste suutlikkust, parandades ekspordikontrolli, teadusuuringuid ning seire- ja kontrollialast tegevust, ning avaldas ühtlasi olulist mõju riigi eelarve ja poliitilisele stabiilsusele.
As regards Guinea-Bissau's interests under the agreement, the evaluation concluded that the fisheries agreement helps strengthen institutional capacities in the fisheries sector, by improving export controls, research, and monitoring, control and surveillance activities, and has a major impact on the country's budgetary and political stability.
Vastavalt aruandele tulenesid peamised lepingu täitmisel ette tulnud probleemid Guinea-Bissau kalandussektori asutuste infrastruktuurilisest vajakajäämisest ning ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügiga seotud raskustest.
According to the evaluation report, the main problems encountered in implementing the agreement are linked to shortcomings in the industry's infrastructure in Guinea-Bissau and difficulties in monitoring illegal, undeclared and unregulated fishing.
Hinnanguaruandes soovitatakse vähendada püügikoormust krevetipüüki käsitlevas peatükis ning säilitada kalade ja peajalgsete püügikoormus 2001–2006. aasta protokolliga ettenähtud tasemel.
The evaluation report recommends reducing fishing effort for shrimp and maintaining fishing effort for fin-fish and cephalopods at the same level as under the 2001-2006 protocol.
Tuunipüügi puhul soovitatakse aruandes samuti säilitada juurdepääsuõigus samale arvule laevadele (seinerid ja ritvõngelaevad) ning kaaluda triivõngejadaga laevade kalapüügivõimaluste tühistamist.
For tuna fishing categories, it also recommends maintaining access rights for the same number of vessels (seiners and pole-and-line vessels) and considering removing fishing opportunities for longliners.
Guinea-Bissau kalavarude uuringute keskuse (CIPA) 2006. aasta lõpus koostatud teadusalaste nõuannete põhjal, analüüsi põhjal kalapüügivõimaluste kohta alates 2004. aastast ning liikmesriikide taotluste põhjal näib olevat võimalik säilitada uues protokollis krevettide ning kalade ja peajalgsete püügivõimalus eelmise protokolliga samal tasemel, kuid tuunipüügilaevade kalapüügivõimalusi on protokollis vähendatud.
On the basis of the scientific opinion drawn up by the Guinea-Bissau CIPA (Centro de Investigação Pesqueira Aplicada) at the end of 2006, the analysis of the use of fishing opportunities since 2004 and requests from the Member States, it was possible to maintain fishing opportunities for shrimp and for fin-fish/cephalopods in the new protocol at the same level as in the previous protocol, whilst fishing opportunities for the tuna category have been reduced.
LEPINGU, PROTOKOLLI JA NENDE LISADE PÕHIOSAD
MAIN ELEMENTS OF THE AGREEMENT, THE PROTOCOL AND THE ANNEXES
Uue partnerluslepingu peamine eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahel, et luua mõlema osapoole huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalapüügi ja kalavarude vastutustundliku haldamise poliitika väljaarendamiseks Guinea-Bissau kalastusvööndis.
The main objective of the new partnership agreement is to strengthen cooperation between the European Community and the Republic of Guinea-Bissau, thereby creating a partnership framework within which to develop a sustainable fisheries policy and sound exploitation of fisheries resources in the Guinea-Bissau fishing zone, in the interests of both parties.
Lepinguosalised on otsustanud astuda poliitilisse dialoogi kalandussektoris vastastikust huvi pakkuvates küsimustes.
The two parties have agreed to take part in a political dialogue on topics of mutual interest in the fisheries sector.
Samuti kohustuvad lepinguosalised tagama kalavarude säästva kasutamise ning Guinea-Bissau Vabariigi kalastusvööndite järelevalve ja kontrolli, ning võtma meetmeid Guinea-Bissau Vabariigi asutuste suutlikkuse tõstmiseks, eesmärgiga viia ellu tõelist kalandussektoripõhist poliitikat.
They also undertake to ensure the sustainable exploitation of resources and the control and surveillance of Guinea-Bissau fishing zones, and to work towards building up institutional capacities in the Republic of Guinea-Bissau in order to carry out a genuine sectoral fisheries policy.
Lepinguosalised lepivad selleks kokku esmatähtsates ülesannetes ning määravad kindlaks eesmärgid, eesmärkidega seotud ühe- ja mitmeaastased programmid ning tulemuste hindamise kriteeriumid, pidades silmas sektori jätkusuutliku ja vastutustundliku juhtimise tagamist.
In this context, the two parties will agree on the priorities to be decided upon for such support and will identify the objectives, the annual and multiannual programming and the criteria to assess the results to be obtained, with a view to ensuring a sustainable and responsible management of the sector.
Protokolli IV lisas on esitatud strateegiliste telgede, eesmärkide ja tulemuslikkusnäitajate peamised üksikasjad, mida tuleb protokolli puhul arvesse võtta.
Annex IV to the protocol provides a basic outline of the objectives and performance indicators to be taken into account within the framework of the protocol.
Rahalise toetuse suuruseks on kehtestatud 7 miljonit eurot aastas (nelja aasta kohta kokku 28 miljonit eurot).
The financial contribution is fixed at EUR 7 million per year (i.e. EUR 28 million in total over the four years).
Nimetatud summast 35 %, mis on 2,45 miljonit eurot (9,8 miljonit eurot nelja aasta kohta), suunatakse Guinea-Bissau valitsuse kindlaksmääratud kalanduspoliitika raames tehtud algatuste toetamisele ja elluviimisele.
35% of this financial contribution (EUR 2.45 million, i.e. EUR 9.8 million over the four-year period) will be allocated each year to the support and implementation of initiatives taken in the context of the sectoral fisheries policy drawn up by the Government of Guinea-Bissau.
Selleks et kindlustada sektori säästev ja vastutustundlik majandamine, on lepinguosalised otsustanud keskenduda järgmistele sekkumisvaldkondadele: kalanduse seire, kontroll ja järelevalve, teadusuuringud ja püügipiirkondade haldamine.
With a view to ensuring a sustainable and responsible management of the sector, the parties have agreed to concentrate on the following areas of assistance: monitoring, control and surveillance of fishing activities, scientific research, and management and development of fisheries.
Ette on nähtud ka täiendav eritoetus summas 500 000 eurot aastas (2 miljonit eurot nelja aasta kohta), mis suunatakse eelkõige kalastussaaduste käitlemise tervishoiu- ja hügieenitingimuste parandamisele.
An additional specific contribution of EUR 500 000 per year (EUR 2 million over the four-year period) will also be targeted at improving the health and hygiene conditions of fishery products.
Samas võib seda toetust kasutada ka kontrolli ja järelevalvetegevuse toetamiseks.
However, this contribution could also be used to support control and surveillance measures.
Protokolliga on ühtlasi ette nähtud rahastamiskava ülemmääraga 1 miljon eurot aastas, mille abil püütakse parandada kalapüügivõimaluste kasutamist laevaomanike poolt.
The protocol will also contain a financial mechanism, with a maximum allocation of EUR 1 million per year, aiming to improve the use of fishing opportunities by shipowners.
Guinea-Bissau kalastusvööndis püütud ühe tonni tuunikala eest on seinerite ja triivõngejadaga laevade omanike makstav tasu 35 eurot (eelmise protokolli kohaselt tuli maksta 25 eurot tonni kohta) ning ritvõngelaeva puhul 25 eurot tonni kohta (sama summa kui eelmises protokollis).
The fee to be paid by shipowners per tonne of tuna caught in the Guinea-Bissau fishing zone has been set at EUR 35 for tuna seiners and longliners (EUR 25/tonne in the previous protocol) and at EUR 25 for pole-and-line vessels (the same as in the previous protocol).
Aastase ettemaksu suuruseks on kehtestatud 3 150 eurot tuunipüügiseineri ja triivõngejadaga laeva kohta (90 tonni püüdmiseks aastas) ja 500 eurot tuunipüügi ritvõngelaeva kohta (20 tonni püüdmiseks aastas).
The annual advances have been fixed at EUR 3 150 per tuna seiner and longliner (for 90 tonnes/year) and at EUR 500 per pole-and-line tuna vessel (for 20 tonnes/year).
Iga-aastased tasud kala- ja peajalgseid püüdvate traalerite ning krevetipüügitraalerite eest on vastavalt 229 eurot ja 307 eurot brutoregistertonnaaži (brt) kohta.
Annual fees for fin-fish and cephalopod trawlers and for shrimp trawlers are EUR 229 and EUR 307/GRT respectively.
Eelmise protokolliga võrreldes võib täheldada tasude 10%list tõusu krevetipüügitraalerite ning kala-/ peajalgseid püüdvate traalerite puhul, ning ligikaudu 33% ja 40%list aastase ettemaksu tõusu tuunipüügi ritvõngelaevade, tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga laevade püügilitsentside eest.
By comparison with the previous protocol, fees have risen by around 10% for shrimp and fin-fish/cephalopod trawlers, whilst annual advances for licences for pole-and-line tuna vessels and for tuna seiners and longliners have risen by around 33% and 40% respectively.
Hinnanguliselt maksavad laevaomanikud litsentside saamiseks kokku ligikaudu 1 700 miljonit eurot.
It is estimated that the annual amount to be paid by shipowners in order to obtain their licences will be around EUR 1 700 million.
Mis puutub kalapüügivõimalusse , siis kalastada lubatakse 19 tuunipüügiseineril, 14 ritvõngelaeval ja 4 triivõngejadaga laeval (litsentside koguarvu, mis eelmises protokollis oli 70, tõstetakse üksnes 37 võrra), samuti ka krevetipüügitraaleritel ning kala-/ peajalgseid püüdvatel traaleritel, juhul kui iga vastavat liiki laeva kogutonnaaž aasta kohta on kuni 4 400 brutoregistertonni (brt-d).
In terms of fishing opportunities , 19 tuna seiners, 14 pole-and-line vessels and 4 surface longliners will be authorised to fish (with the total annual number of licences for tuna vessels dropping from 70 to 37 by comparison with the previous protocol), as will shrimp trawlers and fin-fish/cephalopod trawlers with a total tonnage of 4 400 GRT per year for each category.
Ühenduse taotlusel võib lepingu raames korraldada katsepüügi kampaaniaid.
However, at the request of the Community, exploratory fishing trips may be carried out under the agreement.
Kui katsepüük annab häid tulemusi, võivad lepinguosalised anda ühenduse laevadele uusi püügivõimalusi.
If they are conclusive, the parties may decide to award new fishing opportunities to Community vessels.
Alljärgneva tabeli abil on võimalik võrrelda uues ja eelmises protokollis sisalduvaid kalapüügivõimalusi, nende jagunemist liikmesriikide vahel ning kalapüügivõimaluste keskmist kasutamismäära aastatel 2004–2006.
The following table shows a comparison between the fishing opportunities under the new protocol and under the previous protocol, together with the allocation among the Member States and the average use of these opportunities between 2004 and 2006.
KALAPÜÜGIVÕIMALUSED AASTATEL 2007–2011
FISHING OPPORTUNITIES 2007-2011
Jagunemine liikmesriikide vahel
Allocation among the Member States
Kalapüügi-võimalused 2004–2007
Fishing opportunities 2004/2007
Kalapüügi-võimalused 2007–2011
Fishing opportunities 2007/2011
Vana ja uue protokolli kalapüügi-võimaluste võrdlus
Difference in fishing opportunities between the old and the new protocol
Tuuniseinerid ja triivõngejadaga kalapüügilaevad
Tuna seiners and surface longliners
laevade arv
No of vessels
Tuunipüügi ritvõngelaev
Pole-and-line tuna vessels
Kala- /peajalgseid püüdvad traalerid
Fin-fish/cephalopod trawlers
Guinea-Bissau kohustus täitma protokollile lisatud (III lisa) kalanduse haldamise kavas osutatud tingimused, vähendades krevettide ja peajalgsete püügikoormust, ning eelkõige: säilitama 2007. aastal kehtivad lepingud kolmandate riikide ja Euroopa Ühendusega; vältima nende kalapüügivõimaluste ülekandmist 2008. aastale ja järgmistele aastatele, mis määrati kolmandatele riikidele 1. jaanuaril 2007 ning mida ei ole ära kasutatud; mitte andma nende kalapüügiliikide puhul ühtegi võimalust prahtimiseks; ametlikult üles ütlema ja lõpetama kõik lepingud Euroopa äriühingute või ühingute/ettevõtetega.
With regard to fishing for shrimp and cephalopods , Guinea-Bissau has undertaken to respect the conditions laid down by the fishing plan annexed to the protocol (Annex III), reducing fishing effort and, in particular: maintaining in 2007 the existing agreements with third countries and the European Community; preventing the mobilisation in 2008 and subsequent years of fishing opportunities granted to third countries from 1 January 2007 which have remained unused; not granting any fishing opportunities for chartering in these categories; revoking and formally terminating all agreements with European companies or associations/enterprises.
Lisaks on II lisas – kala- ja peajalgseid püüdvate traalerite ning krevetipüügitraalerite suhtes kohaldatavas 1. ja 2. teabelehes nähtud ette võimalus taotleda bioloogilise taastumise perioodi.
In addition, data sheets 1 and 2 of Annex II, applicable to fin-fish, cephalopod and shrimp trawlers, provide for the possibility of biological recovery periods.
Krevetipüügi osas võtab Guinea-Bissau samuti kohustuse kasutada 40–50 mm suurust võrgusilma, mis on vastavalt alampüügiregioonis kehtivatele õigusaktidele väikseim lubatud võrgusilma suurus.
With regard to shrimp fishing, Guinea-Bissau has also undertaken to increase the mesh size from 40 to 50 mm, in keeping with existing legislation in the subregion.
Loodud on ühenduse ja Guinea-Bissau esindajatest koosnev ühiskomitee, kes vastutab lepingu täitmise kontrollimise eest ning eelkõige partnerluslepingu panuse hindamise eest Guinea-Bissau kalanduspoliitika elluviimisesse ning sellega seotud järelevalve eest.
A joint committee has been set up comprising representatives of the Community and Guinea-Bissau with the task of monitoring the application of the agreement and, in particular, of monitoring and evaluating the contribution of the partnership agreement to the implementation of Guinea-Bissau's sectoral fisheries policy.
Partnerluslepinguga nähakse samuti ette majandus-, teadus-, tehnika- ja haldusalase koostöö soodustamine kalanduse ja sellega seotud valdkondades.
The partnership agreement also provides for encouraging economic, scientific, technical and administrative cooperation in the fisheries and related sectors.
Lepingu kehtivusaja jooksul püüavad ühendus ning Guinea-Bissau jälgida kalavarude seisundi muutumist Guinea-Bissau kalastusvööndis.
During the period covered by the agreement, the Community and Guinea-Bissau will endeavour to monitor the evolution of resources in the Guinea-Bissau fishing zone.
Selleks korraldatakse igal aastal ühine teaduskohtumine, mis tuleb kokku vaheldumisi ühenduses ja Guinea-Bissaus.
To this end, provision is made for an annual joint scientific meeting to be held alternately in the Community and in Guinea-Bissau.
Ühenduse laevu, kellel on lubatud kalastada Guinea-Bissau kalastusvööndis, kontrollitakse väga põhjalikult ning igast sisenemisest kalastusvööndisse ning sealt väljumisest tuleb teatada pädevale ministeeriumile.
Community vessels authorised to fish in the Guinea-Bissau fishing zone are subject to a strict monitoring system, and their entry into and departure from the zone must be notified to the ministry responsible.
Protokolli I lisa hõlmab sätteid litsentside taotlemise ja väljaandmise korra, püügiaruannete korra, vaatlejate pardal viibimise, kontrollimenetluse, laeva peatamise, ümberlaadimise ja satelliitseiresüsteemi kohta.
Annex I to the protocol contains provisions on the formalities that apply in respect of applications for and the granting of licences, catch reporting arrangements, observers on board, monitoring procedures, the boarding of vessels, trans-shipments and satellite monitoring.
Traaleritel teostatakse regulaarselt tehnilist kontrolli.
Trawlers will be subject to regular technical inspections.
ELi laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni.
The International Labour Organisation (ILO) Declaration on Fundamental Principles and Rights at Work will apply as of right to seamen signed on by EU vessels.
Meremeeste pardale võtmise suhtes on I lisas sätestatud, et iga traaleriomanik kohustub tööle võtma teatava arvu Guinea-Bissau meremehi (kolm kuni kuus meremeest sõltuvalt laeva kogutonnaažist.)
As regards embarking seamen, Annex I lays down that each trawler owner will undertake to employ a certain number of Guinea-Bissau seamen/fishermen (from three to six seamen depending on the vessel’s gross tonnage).
Ühenduse laevad võivad kala püüda vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili lähtejoontest.
Community vessels are authorised to fish in waters beyond 12 nautical miles from the base lines.
RAPORTÖÖRI JÄRELDUSED
RAPPORTEUR’S CONCLUSIONS
Raportöör on seisukohal, et leping, protokoll ja nende lisad on kasulikud mõlemale poolele ning et need võimaldavad edendada partnerlussuhet, mis põhineb eelneval konsulteerimisel, vastastikusel huvil ning vastutustundliku kalapüügi ja Guinea-Bissau kalastusvööndi kalavarude säästva kasutamise põhimõttel.
The rapporteur takes the view that the agreement, the protocol and its annexes offer benefits to both parties and make it possible to foster a partnership based on prior consultation, mutual interest, and the principles of responsible fishing and the sustainable exploitation of fishery resources in Guinea-Bissau’s fishing zones.
Kalandusleping on samuti väga tähtis Guinea-Bissau majanduslikule ja poliitilisele stabiilsusele, kuna see tagab olulise osa kõnealuse riigi eelarvevahenditest.
The fisheries agreement is also vital for the economic and political stability of Guinea-Bissau, as it helps secure a substantial proportion of the country’s budgetary resources.
Kalanduskomisjoni nimel soovitab raportöör Euroopa Parlamendil kiita heaks käesolev ettepanek võtta vastu nõukogu määrus ja esitatud muudatusettepanekud, mille eesmärk on juhtida tähelepanu Euroopa Parlamendi parema teavitamise olulisusele ning parlamendi rolli tugevdamisele.
The rapporteur recommends, on behalf of the Committee on Fisheries, that Parliament approve this proposal for a Council regulation with the amendments tabled, which are intended to highlight the importance of enhancing Parliament’s role and the information supplied to it.
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta
on the proposal for a Council regulation on the conclusion of the Fisheries Partnership Agreement between the European Community and the Republic of Guinea-Bissau
Euroopa Parlamendi arengukomisjon tunneb heameelt AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 22. juuni 2006. aasta resolutsiooni üle „Kalandus ning selle sotsiaal- ja keskkonnaaspektid arengumaades”, eriti kuna selles võetakse arvesse, et ELi ja AKV kalandushuvide kaitsmine tuleb kooskõlastada ühelt poolt kalavarude jätkusuutliku majandamisega majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnakaitse mõttes ning teiselt poolt kalandusest sõltuvate rannikualade elanike elatusvahenditega.
The European Parliament’s Development Committee welcomes the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly resolution of 22 June 2006 on “Fisheries and their social and environmental aspects in developing countries", in particular in so far as it considers that the protection of EU and ACP fishing interests must be coordinated with the sustainable management of fishery resources in economic, social and environmental terms on the one hand, and with the livelihoods of coastal communities dependent on fisheries on the other.
Lisaks rõhutab Euroopa Parlamendi arengukomisjon AKV-ELi kalandusalases partnerluslepingus leiduvat viidet Cotonou lepingus sisalduvatele tähelepanekule; nõuab, et võetaks täielikult arvesse Cotonou lepingu artiklit 9 inimõiguste, demokraatlike põhimõtete, hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtete kohta ning väljendab heameelt seoses Euroopa Komisjoni talituste poolt antud tagatisega, et nad võtavad läbirääkimistel arengumaadega, sealhulgas AKV riikide hulka mitte kuuluvate arengumaadega, arvesse artikli 9 sisu.
The European Parliament’s Development Committee further stresses the reference made in the ACP-EU Fisheries Partnership Agreement to the observation of the Cotonou Agreement; insists that full account must be taken of Article 9 of the Cotonou Agreement on human rights, democratic principles, good governance and the rule of law, and welcomes the guarantees given by the Commission services to the effect that they shall take into consideration the content of Article 9 when negotiating agreements with developing countries, including non-ACP developing countries.