natgillin/translations-raw huggingface dataset:
O. arvestades, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtete täitmata jätmine on sotsiaalse ja keskkonnadumpingu üks vorme, mis kahjustab eelkõige Euroopas tegutsevaid ettevõtteid ja töötajaid, kes on kohustatud pidama kinni kõige rangematest sotsiaalsetest, keskkonnaalastest ja maksustandarditest; arvestades, et sanktsioonide kehtestamine ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtete jätkuva rikkumise eest võiks olla tõhus meede;
O. whereas non-compliance with CSR principles constitutes a form of social and environmental dumping which works to the detriment, in particular, of undertakings and workers in Europe, who are required to comply with more stringent labour, environmental and fiscal standards; whereas the introduction of a list of penalties for continued breaches of CSR principles would be an effective measure,
P. arvestades, et oleks loomulik, kui Euroopa ettevõtteid, kes paigutavad oma tootmisüksused riikidesse, kus on madalad palgad ja väiksemad keskkonnanõuded, võiks võtta pädeva kohtu ees vastutusele võimalike keskkonna- ja sotsiaalsete kahjude või muu kohalike kogukondade arvates negatiivse välismõju eest, mille nende filiaalid nendes riikides põhjustavad;
P. whereas it would be normal if European corporations which transfer their production to low-wage countries where less stringent environmental standards apply were to be held accountable, before the competent courts, for any environmental and social damage or other negative externalities felt by local communities caused by their subsidiaries in those countries,
Q. arvestades emaettevõtte ja filiaalide või ettevõtte ja tarnijate võimalike sidemete suurt mitmekesisust ning vajadust rahvusvahelisel tasandil täpsustada mõjusfääri ja hoolsuskohustuse mõisteid;
Q. whereas the links which can exist between a parent company and its subsidiaries, on the one hand, and between an undertaking and its suppliers, on the other, are very diverse and there is a need to specify the notions of ‘sphere of influence’ and ‘due diligence’ at international level,
R. arvestades, et ettevõtted ei allu otseselt rahvusvahelisele õigusele ja et rahvusvahelised konventsioonid, eelkõige inimõiguste, tööõiguse ja keskkonnakaitse valdkonnas, kohustavad allakirjutanud riike, kuid ei kohusta otseselt ettevõtteid, kelle registrijärgne asukoht on nendes riikides; arvestades, et samas peavad kõnealused riigid tagama, et ettevõtted, kelle registrijärgne asukoht on nende territooriumil, täidavad oma õiguslikke kohustusi ja hoolsuskohustust, ning rakendama sobivaid ja piisavaid sanktsioone, kui ettevõtted seda ei tee;
R. whereas undertakings are not directly subject to international law and whereas international agreements, particularly those relating to human rights, labour law and environmental protection, are binding on the signatory states but not directly on the undertakings whose head offices are based in those states; whereas, however, it is up to those states to ensure that undertakings whose head offices are based in their territory comply with their legal obligations and duty of diligence, and that they provide for adequate and appropriate sanctions should they fail to do so,
S. arvestades põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ning õiglasele ja sõltumatule kohtulikule arutamisele, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 8;
S. whereas the fundamental rights to an effective remedy and to a fair trial are reaffirmed in Article 47 of the European Charter of Fundamental Rights and in Article 8 of the Universal Declaration of Human Rights,
T. arvestades õigusalase koostöö põhimõtet, mida kinnitatakse Brüsseli konventsioonis ja määruses nr 44/2001, ja kutsudes komisjoni jätkama tööd rohelise raamatu alusel, milles tehakse ettepanekuid eksterritoriaalsuse valdkonnas, eelkõige seoses määruse reguleerimisala laiendamisega kolmandate riikide kostjaid hõlmavatele vaidlusküsimustele;
T. whereas the Brussels Convention and Regulation No 44/2001 reaffirm the principle of judicial cooperation, and the onus is on the Commission to act on the progress made in the Green Paper, which proposes possible lines of action on the question of extra-territoriality, particularly in terms of expanding the scope of the regulation to include disputes involving respondents from third countries,
U. arvestades, et ELi ja Lõuna-Korea vahelise vabakaubanduslepingu peatükis 13 ning ELi, Colombia ja Peruu vahelise mitmepoolse kaubanduslepingu artikli 270 lõikes 3 on juba nimetatud ettevõtete sotsiaalset vastutust, ei võeta sellega täielikult arvesse ettevõtete sotsiaalse vastutuse tähtsust Euroopa eesmärgi jaoks, milleks on keskkonna ning sotsiaalsete ja inimõiguste kaitse; arvestades, et isegi kui ettevõtted rikuvad pidevalt inimõigusi, töönorme või keskkonnanõudeid, siis praktikas ei avalda see teistsugusele eesmärgipüstitusele vaatamata kõnealuste kaubanduslepingute jätkamisele mingit mõju;
U. whereas Chapter 13 of the free trade agreement between the European Union and South Korea and Article 270(3) of the multiparty trade agreement between the European Union and Colombia and Peru contain a reference to CSR, this does not yet, and does not entirely, take into account the importance of CSR to the European goal of protecting the environment and social and human rights, whereas even continued breaches by companies of human rights, working standards or environmental provisions, in spite of the contrary wording of objectives, do not in practice in any way affect the continuation of those agreements,
V. arvestades, et eelkõige kaevandussektoris ja paljudes tarnetööstuse valdkondades on senised ettevõtete sotsiaalse vastutuse kokkulepped osutunud puudulikuks;
V. whereas CSR agreements have hitherto proved insufficient, particularly in the mining sector and in large areas of the supply industry,
W. arvestades kehtivaid ühenduse õigusakte, milles käsitletakse mikroettevõtteid, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, ja eelkõige 6. mai 2003. aasta soovitust 2003/361/EÜ ning 2008. aasta juunis vastu võetud Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act”;
W. whereas there is existing Community legislation concerning micro, small and medium-sized enterprises, notably Recommendation 2003/361/EC of 6 May 2003 and the ‘Small Business Act’ for Europe adopted in June 2008,
X. arvestades, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse kokkulepped ei tohi teenida tõhusate õigusaktide takistamise eesmärki; arvestades, et kui ettevõtete sotsiaalse vastutuse kokkulepped ei osutu tõhusaks või neid ei ole võimalik rakendada, peavad seadusandjad võtma reguleerivaid meetmeid;
X. whereas agreements on CSR must not serve the purpose of preventing effective legislation; whereas agreements on CSR that prove to be ineffective or unenforceable should result in regulation by the legislators,
Y. arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus on mõiste, mille kohaselt ettevõtted kaasavad sidusrühmade üldise heaolu huvides vabatahtlikult oma äristrateegiasse sotsiaalsed ja keskkonnaprobleemid, asudes aktiivselt täitma avaliku poliitika ülesandeid kui väärtustest juhinduvate ühiskonnamuutuste olulist aspekti;
Y. whereas corporate social responsibility (CSR) is a concept whereby companies voluntarily incorporate social and environmental concerns into their business strategy for the overall wellbeing of stakeholders by actively engaging with public policy as an important aspect of value-driven social change,
Z. arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus on Euroopa sotsiaalse mudeli oluline osa, mida tugevdab Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumine ja eelkõige selle horisontaalne sotsiaalklausel, ning arvestades, et Euroopa Komisjon tunnistas oma teatises ELi 2020. aasta strateegia kohta vajadust edendada ettevõtete sotsiaalset vastutust kui olulist tegurit töötajate ja tarbijate pikaajalise usalduse tagamiseks,
Z. whereas CSR represents an essential component of the European Social Model, strengthened by the entry into force of the Treaty on the Functioning of the European Union and especially its horizontal social clause, and whereas the need to promote CSR has been recognised in the European Commission Communication on the EU2020 Strategy as an important element in ensuring long-term employee and consumer trust,
AA. arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus mõjutab oluliselt inimõiguste kehtestamist arengumaades;
AA. whereas CSR has a considerable influence on human rights in developing countries,
AB. arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus ei tohiks asendada riiki avalike põhiteenuste pakkumisel ega teda sellest kohustusest vabastada;
AB. whereas CSR should not replace or exempt states from their responsibility in the provision of basic public services,
AC. arvestades, et ettevõtte sotsiaalne vastutus võib mängida olulist rolli ebasoodsates oludes elavate kogukondade elutingimuste parandamises;
AC. whereas CSR can play a key role in improving standards of living in disadvantaged communities,
AD. arvestades, et ametiühingutel on ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamises tähtis roll, kuna töötajad tunnevad oma ettevõtte tegelikku olukorda kõige paremini;
AD. whereas trade unions have an important role in promoting CSR, given that workers are well placed to know the reality of the companies that employ them,
AE. arvestades, et ettevõtete sotsiaalset vastutust tuleb vaadelda paralleelselt ja vastastoimes äriühingu üldjuhtimise reformidega;
AE. whereas CSR must be considered alongside, and in interaction with, corporate governance reforms,
AF. arvestades VKEde rolli Euroopa ühtsel turul ja tulemusi, mida on saavutatud komisjoni rahastatud projektidega, mis on suunatud ettevõtete sotsiaalse vastutuse tavade omaksvõtmisele, sh VKEde poolt;
AF. whereas the role of SMEs in the single European market and the results of Commission-funded projects to encourage the adoption of CSR practices, including by SMEs, must be taken into consideration,
AG. arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus ja kaubanduslepingute sotsiaalsed ning keskkonnaalased klauslid täidavad sama eesmärki, milleks on inimeste ja keskkonna vajadusi arvestav majandus ning õiglasem, sotsiaalselt tasakaalustatum ja humaansem üleilmastumine, mis aitab tõhusalt kaasa säästvale arengule;
AG. whereas CSR, on the one hand, and the social and environmental clauses incorporated in trade agreements, on the other, pursue the same objectives: those of an economy which is respectful of human needs and of the environment, and of fairer, more socially balanced, more human globalisation which is genuinely conducive to sustainable development,
4. tuletab meelde, et EL toetab ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamise eesmärki ja Euroopa Komisjoni arvates peab EL hoolitsema, et tema välispoliitika edendaks tõhusalt asjaomaste riikide säästvat ja sotsiaalset arengut ning ükskõik millises riigis investeerivate ja tegutsevate Euroopa ettevõtete tegevus oleks kooskõlas Euroopa väärtuste ja rahvusvaheliselt kokkulepitud normidega;
Recalls that promoting CSR is an objective supported by the European Union and that the Commission takes the view that the Union must ensure that the external policies it implements make a genuine contribution to the sustainable development and to the social development of the countries concerned and that the actions of European corporations, wherever they invest and operate, are in accordance with European values and internationally agreed norms;
7. on veendunud, et võttes arvesse suurte ettevõtete, nende filiaalide ja tootmisahelate põhirolli rahvusvahelises kaubanduses, peab ettevõtete sotsiaalsest ja keskkonnaalasest vastutusest saama ELi kaubanduslepingute kindel osa;
Takes the view, in the light of the key role played by corporations, their subsidiaries and their supply chains in international trade, that corporate social and environmental responsibility must become an integral part of the European Union’s trade agreements;
Ettevõtete sotsiaalse vastutuse kaasamine üldisesse soodustuste süsteemi (GSP ja GSP+)
Incorporating CSR into the generalised system of preferences (GSP and GSP+)
21. on seisukohal, et uuendatud üldiste soodustuste süsteemiga GSP+ tuleks ühtlasi keelata nn võõrustajariigi lepingud, mida mõned hargmaised ettevõtted salaja sõlmivad süsteemi GSP+ raames soodustusi saavate võõrustajariikidega, et vältida kõnealuste riikide õigusnorme, ja mis on selgesti vastuolus ettevõtete sotsiaalse vastutusega;
Takes the view that a revised GSP+ system should also ban host-country agreements, secretive agreements concluded between certain multinational corporations and host countries which are beneficiaries of the GSP+ system in order to circumvent regulatory requirements in those countries, since such agreements are clearly at odds with the concept of CSR;
Uued mõju-uuringud
New impact assessments
23. rõhutab, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist tuleb parlamendile esitada kogu teave selle kohta, kuidas lepingute jätkusuutlikkuse mõju-uuringute tulemused on kaasatud lepingute sõlmimisele eelnevatesse läbirääkimistesse ja milliseid lepingute peatükke on muudetud, et hoida ära uuringutes kindlaks tehtud negatiivset mõju;
Underlines that, following the entry into force of the Lisbon Treaty, Parliament is to be fully informed on how the findings of Sustainability Impact Assessments (SIA) of agreements are incorporated into negotiations prior to their conclusion, and which chapters of those agreements have been changed to avoid any negative impacts identified in the SIA;
25. teeb üldisema ettepaneku, et tulevased kaubanduslepingud, mille üle EL peab läbirääkimisi, sisaldaksid säästva arengu peatükki, kuhu kuulub ka ettevõtete sotsiaalse vastutuse klausel, mis osaliselt põhineb OECD 2010. aastal ajakohastatud suunistes hargmaistele ettevõtetele;
Proposes, in more general terms, that future trade agreements negotiated by the Union should incorporate a chapter on sustainable development which includes a CSR clause, based, in part, on the 2010 update of the OECD Guidelines for Multinational Enterprises;
a) lepingupoolte vastastikust kohustust edendada lepingu ja kaubavahetuse raames ettevõtete sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt kooskõlastatud vahendeid;
a. a mutual undertaking by the two parties to promote internationally-agreed CSR instruments in the context of the agreement and their trade relations;
b) stiimuleid, millega ergutada ettevõtteid võtma sotsiaalse vastutuse kohustusi, mille üle on peetud läbirääkimisi kõigi sidusrühmadega, sealhulgas ametiühingud, tarbijaühendused, kohalikud asutused ja kodanikuühiskonna organisatsioonid;
b. incentives to encourage undertakings to enter into CSR commitments negotiated with all their stakeholders, including the trade unions, consumer organisations , local authorities and civil society organisations concerned;
c) koostöös kodanikuühiskonnaga samasuguste kontaktpunktide loomist, nagu on asutatud OECD eestvõttel, et edendada teabe andmist ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta ning läbipaistvust ja võtta vastu võimalikke kaebusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtte rikkumise kohta ja edastada need kaebused pädevatele asutustele;
c. the establishment of ‘contact points’ similar to those set up under the auspices of the OECD which would foster the provision of information about CSR and transparency and receive complaints concerning breaches of the principles underpinning CSR, in cooperation with civil society, and transferring these to the competent authorities;
d) nõuet, et ettevõtted vähemalt iga kahe või kolme aasta järel avaldaksid sotsiaalse vastutuse aruande, kusjuures võetakse arvesse VKEde eriolukorda ja suutlikkust vastavalt 2003. aasta mais antud soovitusele 2003/361/EÜ ning põhimõttele „kõigepealt mõtle väikesele”; on seisukohal, et see nõue tugevdab läbipaistvust ja aruandlust ning muudab ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtted nähtavamaks ja usaldusväärsemaks, tehes seda puudutava teabe sihipäraselt kättesaadavaks kõigile sidusrühmadele, kaasa arvatud tarbijad, investorid ning laiem avalikkus;
d. a requirement – which takes into account the specific situation and capabilities of SMEs within the scope of the recommendation 2003/361/CE of May 2003 and according to the ‘think small first’ principle– for corporations to publish their CSR balance sheets at least every two or three years; takes the view that this demand will reinforce transparency and reporting and encourage the visibility and credibility of CSR practices by making CSR information available to all stakeholders, including consumers, investors and the wider public in a targeted manner;
e) ettevõtete ja ettevõtete rühmade hoolsuskohustust, st kohustust võtta ennetavaid meetmeid, et tuvastada ja ennetada mis tahes inimõiguste ja keskkonnaõiguste rikkumist, korruptsiooni või maksudest kõrvalehoidmist, sealhulgas ka ettevõtete filiaalides ja tootmisahelates, st nende mõjusfääris;
e. a requirement for undertakings and groups of undertakings to show due diligence, i.e. a requirement to take measures in advance with a view to identifying and preventing violations of human and environmental rights, corruption or tax evasion, including in their subsidiaries and supply chains, i.e. throughout their sphere of influence;
f) ettevõtete kohustust konsulteerida enne kohalikku kogukonda mõjutava projekti algust vabalt, avatult ja teabepõhiselt kohalike ja sõltumatute sidusrühmadega;
f. a requirement for companies to commit to free, open and informed prior consultation with local and independent stakeholders before a project that impacts upon a local community commences;
g) erilist tähelepanu laste töölevõtmise ja laste töö kasutamise mõjule;
g. a particular focus on the impact of the employment of children and child labour practices;
a) ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohustuste tõendatud rikkumiste korral peaksid pädevad asutused saama teostada uurimisi ja kohustuste tõsise rikkumise korral peaks osalistel olema võimalik rikkujat avalikult häbistada;
a. in the event of proven breaches of CSR commitments, it should be possible for the competent authorities to carry out investigations and, in the event of a serious breach of the commitments, the parties could name and shame those responsible;
28. teeb ettepaneku, et ELi kahepoolsete lepingute osana eraldataks õiguse tugevdamise programmi raames vahendid äriõigusega tegelevate kohtunike ja kohtute koolitamiseks inimõigusküsimuste ning rahvusvahelistele tööõigus- ja keskkonnakonventsioonidele vastavuse valdkonnas;
Suggest that, as part of bi-lateral EU agreements, provision is made from within the ‘Strengthening of Justice’ programmes for the training of judges and tribunals dealing with commercial law on human rights issues and compliance with international conventions on labour rights and the environment;
31. palub komisjonil edendada ettevõtete sotsiaalse vastutuse arvessevõtmist mitmepoolses kaubanduspoliitikas, nii rahvusvahelistel foorumitel, kus toetatakse ettevõtete sotsiaalset vastutust, eelkõige OECDs ja ILOs, kui ka WTOs pärast Doha kaubandusläbirääkimisi;
Calls on the Commission to advocate the incorporation of a CSR dimension into multilateral trade policies, both in the international forums which have supported the concept of CSR, in particular the OECD and the ILO, and in the WTO in the post-Doha context;
Riigid, kus tegutsevad kõik emaettevõttest sõltuvad ettevõtted. ja päritoluriikide
States in which all the undertakings in a relationship of dependency vis-à-vis the parent companies are based. and ‘countries of origin’
Riigid, kus asuvad emaettevõtted. vastutus ning mis toetaks hargmaiste ettevõtete poolsete inimõigusrikkumiste vastast võitlust ja eksterritoriaalsuse põhimõtte rakendamist;
States in which the parent companies are located. , as part of the fight against the violation of human rights by multinational corporations and the implementation of the principle of extra-territoriality;
35. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, liikmesriikide parlamentidele, WTO parlamentaarsele konverentsile ja rahvusvahelisele töökonverentsile.
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee, the parliaments of the Member States, the Parliamentary Conference on the WTO and the International Labour Conference.
Ühine kaubanduspoliitika Euroopa Liidu üldiste eesmärkide teenistuses
A common commercial policy in the service of the European Union's global objectives
Pärast kliima-, energia- ja toidukriisi on rahvusvaheline finantskriis toonud kõikjal kaasa sotsiaalkriisi, suurendanud vajadust tugevate eeskirjade järele selleks, et maailmamajanduse üle teostataks paremini järelevalvet ning see ei areneks ühiskonna arvelt.
Following on from the climate, energy and food crises, the international financial crisis, which has engendered a social crisis throughout the world, has merely increased the need for stringent rules to ensure that the world economy is more effectively supervised and that it does not develop to the detriment of our societies.
See vajadus puudutab ka üleilmastumise keskmes olevat rahvusvahelist kaubandust.
This requirement applies just as much to international trade, which is at the heart of the globalisation process.
Kodanike jaoks kogu maailmas on rahvusvahelise kaubanduse edendamine põhjendatud vaid juhul, kui see aitab kaasa majanduse arengule, tööhõivele ja elatustaseme tõusule.
For ordinary people throughout the world, the expansion in international trade is justified only if it contributes to economic development, to job creation and to improved living standards.
Ainult sel juhul on kaubanduse liberaliseerimine positiivne ja vastuvõetav.
Only then is trade liberalisation regarded as something positive, and accepted.
Teisest küljest tekitab see tugevat vastuseisu, kuna see toimub töökohtade kadumise arvelt ja ohustab elutingimusi, sotsiaalõigusi ja keskkonda.
In contrast, when it destroys jobs or undermines living conditions and social and environmental rights, it gives rise to very vocal opposition.
Kaubanduspoliitika osas ei tohiks seega arvestada ainult mõnede ettevõtjate vahetuid huve.
The common commercial policy cannot therefore be reduced to a set of measures designed to serve only the immediate interests of a few economic actors.
Euroopal on vaja kaubanduspoliitikat, mis on kooskõlas liidu kõigi eesmärkidega, eelkõige välispoliitika osas, mille puhul see aitab edendada üleilmastumise reguleerimise põhimõtet.
In Europe's case, trade policy must be conducted in a manner consistent with all the Union's objectives and, in particular, the objectives of its external policy, since it is one of the levers which the Union can use to promote its concept of regulated globalisation.
Kõigepealt peaks EL hoolitsema selle eest, et tema kaubanduspoliitika ei kahjustaks, vaid aitaks kaitsta tema sotsiaalmudelit ja keskkonnapoliitikat.
It is perfectly legitimate that Europe's primary concern should be to ensure that its common commercial policy does not undermine, but rather helps to safeguard, its social model and its environmental policy.
Sellega seoses tuleb rõhutada, et Euroopa Liit seab juba praegu teatavate kaubandussoodustuste andmise tingimuseks oma partneritele selle, et nad ratifitseerivad Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhilised konventsioonid ja mitmed ÜRO inimõigustealased lepingud (kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt; majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, sunniviisilise töö kaotamise konventsioon jms).
The European Union already makes the award of certain trade preferences to third countries conditional on the ratification by the latter of the main conventions adopted by the International Labour Organisation (ILO) and a number of United Nations agreements on human rights (International Covenant on Civil and Political Rights, International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, Convention on the Abolition of Forced Labour, etc.).