natgillin/translations-raw huggingface dataset:
27. rõhutab, et kõigile ELi kodanikele tuleb tutvustada nende peamisi õigusi ja kohustusi digitaalkeskkonnas kodanike ja tarbijate digitaalkeskkonna õiguste Euroopa harta kaudu; on veendunud, et see harta peaks konsolideerima ühenduse õigustiku, sealhulgas eelkõige eraelu puutumatuse, vähe kaitstud kasutajate kaitse ja digitaalse sisu kaitsega seotud kasutajate õiguste osas, ning tagama sobiva koostalitlusvõime; kinnitab veel kord, et digitaalkeskkonna õigusi tuleb käsitleda üldiste inimõiguste raames;
Emphasises that all EU citizens should be made aware of their basic digital rights and obligations through a European Charter of citizens’ and consumers’ rights in the digital environment; believes that this Charter should consolidate the Community acquis including, in particular, users’ rights relating to the protection of privacy, vulnerable users and digital content as well as guaranteeing adequate interoperability performance; reaffirms that rights in the digital environment should be considered within the overall framework of fundamental rights;
36. kutsub komisjoni üles kaaluma meetmeid piiriülese internetikaubanduse tingimuste läbipaistvuse ning piiriülese jõustamise ja kaebuste esitamise menetluse tõhususe edasiseks suurendamiseks; rõhutab, et internetikaubanduse edukas areng nõuab toodete ja kaupade tõhusat levikut ning rõhutab seetõttu vajadust rakendada kiiresti kolmas postidirektiiv (2008/06/EÜ);
Calls on the Commission to consider measures to further increase the transparency of terms and conditions of cross-border online trade and the effectiveness of cross-border enforcement and redress; underlines that a successful development of online trade requires efficient distribution of products and goods, and therefore highlights the need for a rapid implementation of the 3rd Postal Directive (2008/06/EC);
39. on seisukohal, et infoühiskonna õigusliku raamistiku moodustavad direktiivid on ligi kümme aastat pärast nende vastuvõtmist aegunud internetikeskkonna üha keerukamaks muutumise, uute tehnoloogiate kasutuselevõtmise ning asjaolu tõttu, et EL kodanike andmeid töödeldakse üha enam väljaspool Euroopa Liitu; arvab, et kui mõnest direktiivist tulenevaid õiguslikke küsimusi saabki lahendada nende tükatise ajakohastamisega, siis teised vajavad põhjalikumat läbivaatamist, ja et on vaja vastu võtta andmekaitse rahvusvahelise raamistik;
Takes the view that, almost a decade after their adoption, the Directives constituting the legal framework for the information society appear out of date due to the increased complexity of the online environment, the introduction of new technologies and the fact that EU citizens’ data are increasingly processed outside of the EU; believes that, while the legal issues arising from some Directives can be resolved through an incremental update, other Directives need a more fundamental revision and that the adoption of an international framework for data protection is needed;
42. juhib tähelepanu sellele, et IKT on eriti oluline puudega inimeste jaoks, kelle vajadus tehnoloogilise abi järele nende igapäevases elus on tavapärasest suurem; leiab, et puudega inimestel on õigus võrdsetel alustel osa saada uutest tehnoloogiatest tulenevate toodete ja teenuste kiirest arengust, sest see võimaldab neil osaleda kaasavamas infoühiskonnas ilma piiranguteta;
Points out that ICTs are particularly important to people with disabilities, who have a greater need than most for technological assistance in their day-to-day activities; considers that people with disabilities have a right to share, on equal terms, in the rapid development of products and services derived from new technologies, since this will enable them to participate in an inclusive information society without barriers;
44. tunnistab, et Euroopa loome- ja kultuurisektor ei etenda mitte üksnes olulist rolli kultuurilise mitmekesisuse, meediapluralismi ja osalusdemokraatia edendamisel Euroopas, vaid on ka oluliseks säästva kasvu mootoriks Euroopas ja võib seega etendada otsustavat rolli ELi majanduse elavdamisel; tunnistab vajadust edendada keskkonda, mis jätkab loomesektori soodustamist; kutsub komisjoni seetõttu üles rakendama UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni kõigi digitaalse tegevuskavaga seotud poliitiliste algatuste puhul;
Recognises that Europe’s creative and cultural industries not only play an essential role in the promotion of cultural diversity, media pluralism and participatory democracy in Europe, but are also an important engine for sustainable growth in Europe and thus can play a decisive role in the EU’s economic recovery; acknowledges the need to foster an environment that will continue to encourage creative industry; calls in this respect on the Commission to implement the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions in all policy initiatives relating to the Digital Agenda;
49. väljendab tõsist muret seoses Euroopa digitaalraamatukogu projekti tulevikuga, kui raamatukogu digitaalse vormingu, haldamise, tõhususe, praktilisuse, kasulikkuse ja projekti suuremastaabilise mediatiseerimise valdkonnas ei leia aset radikaalseid muudatusi;
Expresses its deep concern regarding the future of the European digital library project unless radical changes take place in the fields of the digital format of the library, management, efficiency, practicability, usefulness and large-scale mediatisation of the project;
55. on mures ELi raamprogrammi bürokraatlikkuse pärast; palub komisjonil bürokraatia kaotamiseks raamprogrammi menetlusi muuta programmi sealjuures ohtu seadmata ja asutada kasutajatekogu;
Is concerned about red tape in the EU Framework Programme (FP); calls on the Commission to eliminate red tape by re-engineering FP processes without jeopardising the programme, and by creating a users' board;
58. palub komisjonil esitada digitaalkava internetipõhiste ettevõtlusvõimaluste edendamiseks, mille eesmärgiks on eelkõige lisavõimaluste pakkumine neile inimestele, kes on finantskriisi tõttu hiljuti töötuks jäänud; on seisukohal, et nimetatud kava peaks sisaldama taskukohase hinnaga tarkvara ja riistvara võimaldamist koos tasuta internetiühenduse ning konsultatsiooniga;
Calls on the Commission to come forward with a digital plan to promote on-line business opportunities, aimed primarily at offering alternatives to those people recently made unemployed in the context of the financial crisis; takes the view that this plan should consist of making available affordable software and hardware alongside free Internet connection and free-of-charge consultancy;
60. võtab arvesse, et rahvusvaheline kaubandus peaks lähtuma õiglase kaubanduse põhimõttest, eesmärgiga saavutada kohane tasakaal turgude avamise ja eri majandussektorite õiguspärase kaitse vahel, keskendudes eriti töö- ja sotsiaalsetele tingimustele;
Considers that international commerce should be driven by the principle of fair trade, with the aim of achieving a proper balance between the opening-up of markets and the legitimate protection of the various economic sectors, with a particular focus on working and social conditions;
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) tungib praktiliselt kõigisse meie eluvaldkondadesse.
Information and communication technology (ICT) now permeates virtually all aspects of our lives.
IKT on lahutamatult seotud meie sooviga omada jõukat ja konkurentsivõimelist majandust, keskkonnakaitset ning demokraatlikumat, avatumat ja kaasavamat ühiskonda..
ICT is inextricably linked with our desire for a prosperous and competitive economy, for the preservation of our environment, and for a more democratic, open, inclusive society.
Kogetud muutusi ei saa enam pidada lihtsalt edasiminekuks tööstuslikust minevikust; need nõuavad põhjalikku muutust.
The changes we have been experiencing can no longer be thought of as an evolution from the industrial past; they call for a radical transformation.
Senise olukorra jätkumine ei ole enam soovitav.
Business as usual is therefore not an option.
Euroopa lõikab digitaalrevolutsiooni vilju vaid juhul, kui kaasatakse kõik ELi kodanikud ja neil võimaldatakse täiel määral uues digitaalühiskonnas osaleda.
Europe will only reap the benefits of this digital revolution if all EU citizens are mobilised and empowered to participate fully in the new digital society.
Käesolevas raportis määratletud poliitikavaldkonnad ja mõjutegurid moodustavad ELi viie järgneva aasta IKT poliitika raamistiku,, mida raportöör soovitab nimetada tegevuskavaks 2015.eu .
The policy areas and enabling factors identified in this report form an overall ICT policy framework for the EU over the next five years that the rapporteur proposes to call ' 2015.eu agenda ' .
Seda uuendatud tegevuskava võib piltlikult kujutada 2015.eu positiivse arenguspiraalina (vt lisa).
This renewed agenda can be graphically depicted as a virtuous 2015.eu spiral (see Annex).
Arenguspiraali keskmes on inimene nii kodaniku kui ka tarbijana.
The core of the spiral is the person (both as citizen and as consumer).
Igaühele tuleks anda asjakohased oskused ning kõiki piirkondi hõlmav kiire võrguühendus .
Each person should be empowered with the appropriate competences and ubiquitous and high-speed access .
Lisaks vajavad kodanikud selget õiguslikku raamistikku, mis kaitseb nende õigusi ning annab neile vajaliku usalduse ja turvatunde .
Citizens also need a clear legal framework that protects their rights and that provides them with the necessary trust and security .
See on vajalik selleks, et kodanikel oleks vabadus kogu ühtsel turul takistusteta kätte saada digitaalseid teenuseid ja infosisu (nn viies vabadus).
This is essential for citizens to enjoy the freedom to access without impediments digital services and content throughout the entire internal market ('fifth freedom').
Ning lõpuks on teadmised ja tehnoloogiad möödapääsmatult vajalikud, et toetada senisest jõukamat ühiskonda ja meie majanduse konkurentsivõimet .
Finally, knowledge and technologies are indispensable for supporting the competitiveness of our economy and a more prosperous society .
Käesoleva raportiga tahetakse eeskätt komisjonile anda inspiratsiooni ja suuniseid põhjaliku 2015. aasta strateegia ja tegevuskava väljatöötamiseks, millesse kaasatakse kõik asjakohased ELi vahendid: rahastamine, mittesiduvad ning vajaduse korral ka sihipärased õigusaktid.
This report is intended to provide guidance and inspiration, notably to the Commission, for the proposal of a comprehensive 2015 strategy and action plan mobilising all appropriate EU instruments: funding, soft law , enforcement and, where necessary, targeted legislation.
I. Kodanikele ja tarbijatele võimaluste loomine
I. Empowering citizens and consumers
See eeldab investorite kindlustunnet pikaajalisel panustamisel, valitsuste kindlustunnet, et jõulisemalt e-valitsuse suunas liikuda, ja kodanike usaldust digitaalteenuste vastu.
This requires confidence by investors to make long term commitments, confidence by governments to move more strongly to e-government and confidence by citizens to use the digital services
Kõiki piirkondi hõlmava kiire internetiühenduse tagamine
Ensuring ubiquitous and high-speed access
Euroopa teadmuspõhise ühiskonna rajamise eeltingimusena peab kõigil kasutajatel olema kindel ja usaldusväärne traadiga ja traadita ühendus lairibavõrkudega.
A prerequisite for the creation of a European knowledge society is that all users have access to resilient and reliable wired and wireless broadband networks.
Katkematu kiire internetiühenduse võimaldamiseks peavad statsionaarsed ja traadita tehnoloogiad olema laialdaselt kättesaadavad ja koostalitlusvõimelised.
Fixed and wireless technologies need to be widely available and interoperable to allow seamless high rate access to the Internet.
1.1 Täieliku internetiühendusega ühiskond
1.1 Achieving a fully connected society
See eeldab poliitikat õiglastel tingimustel ja konkurentsivõimelise hinnaga võrguühenduse võimaldamiseks kõigile kogukondadele asukohast sõltumata, tagades nii, et kõrvale ei jäeta ühtegi Euroopa kodanikku.
This requires policies that promote access on fair terms and at competitive prices to all communities, irrespective of location, thereby ensuring that no European citizen faces exclusion.
Tänapäeval tähendab täieliku internetiühendusega ühiskond ka mobiilside ühiskonda.
A fully connected society means today also a mobile society.
Mobiilsidemajandus on väga sõltuv spektri maksumusest ja kättesaadavusest, ning tähtis on teha digitaalsete dividendide sagedusribad kättesaadavaks niipea, kui see on praktiline ja ei kahjusta olemasolevaid lairiba- jm teenuseid.
The economics of mobile are highly dependant on spectrum cost and availability and it is important that the spectrum in the Digital Dividend bands is made available as soon as practical without compromising existing broadcast or other services.
Poliitika eesmärgid
Policy goals:
· 2013. aastaks peab kõigile Euroopa majapidamistele olema kättesaadav taskukohase hinnaga interneti lairibaühendus.
· Every EU household should have access to broadband Internet at a competitive price by 2013.
· Euroopa peab jääma maailma mastaabis mobiilside maailmajaoks: 2015. aastaks peab 75% mobiilside abonentidest kasutama vähemalt kolmanda põlvkonna sidet.
· Keep Europe as the mobile continent in the world: 75% of mobile subscribers should be 3G (or beyond) users by 2015.
· 2010. aastaks vaatab komisjon läbi universaalteenuse osutamise kohustused.
· Review by the Commission of the universal service obligations by 2010.
· Euroopa kiire lairibaühenduse strateegia koos liikmesriikide sihteesmärkide ajakohastamisega (2010–2015).
· European high-speed broadband strategy, including an update of Member States’ targets (2010-2015).
· Kiirendatakse digitaalse dividendi ühtset kasutuselevõttu (2010–2015) ning toetatakse selle jaotamise abil lairibaühenduse levikut ja kvaliteeti.
· Accelerate the harmonised deployment of the Digital Dividend (2010-2015) and support the extension of coverage and quality of broadband through its allocation.
1.2 Uue põlvkonna infrastruktuuri kasutuselevõtmine
1.2 Deploying the next generation infrastructure
Kiirsidevõrkude kasutuselevõtmiseks kogu ELis tuleb teha märkimisväärseid kapitalimahutusi.
The capital outlays potentially needed for deploying high-speed networks throughout the EU are clearly significant.
Telekomipaketi uued õigusnormid, mis seonduvad järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrguga, loovad stabiilse ja prognoositava õiguskeskkonna, mis stimuleerib investeeringuid ning samas kaitseb konkurentsi ja pakub tasu võetud riskide eest.
The new provisions of the telecoms package relating to NGA provide a stable and predictable regulatory environment to stimulate investment while safeguarding competition and rewarding risk
· 2015. aastaks peaks 50% Euroopa majapidamistest olema kiirsideühendus.
· 50% of EU households should be connected to high-speed networks by 2015.
· Telekomipaketi kiire ülevõtmine (enne 2011. aasta keskpaika).
· Swift transposition of the telecoms package (before mid 2011).
Digitaaloskused kaasavas digitaalühiskonnas
Digital competences for an inclusive digital society
Euroopa potentsiaal peitub tema elanike oskustes, tema tööjõus ja organisatsioonides.
Europe's potential lies in the skills of its population, its workforce, and its organizations.
Ilma kõikjale ulatuva infrastruktuurita jääb IKT kasutamine piiratuks ja ilma oskusteta jääb piiratuks selle kasutamise majanduslik ja sotsiaalne väärtus.
Without pervasive infrastructure there can only be limited use of ICT and without skills there can only be limited economic and social value from that use.
Kui IKT valdkonna oskusi eirata, võib see saada kitsaskohaks, mis pärsib ELi konkurentsivõimet maailmamajanduses.
If ignored, the lack of ICT skills will be the bottleneck that prevents the EU from being competitive in the global economy.
Oskustele esitatavad nõuded ja kasutatavad vahendid on vanuserühmadel erinevad, kuid kõigis rühmades on vajadus nende järele suur.
Skills requirements and tools will differ between age groups, but the necessity is strong in all groups.
· Vähendada 2015. aastaks digitaalse kirjaoskuse ja pädevuse lõhesid poole võrra.
· Halve the digital literacy and competence gaps by 2015.
· Aastaks 2015 peab kõigil alg- ja keskkoolidel olema kiire internetiühendus.
· All primary and secondary schools should have high speed internet connections by 2015.
· 2012. aastaks peavad kõik alg- ja keskkooliõpilased saama koolitust interneti ohtudest ning selle turvalisest ja vastutustundlikust kasutamisest.
· All primary and secondary school students should receive training on Internet risks and about a safe and responsible use of it by 2012.
· Aastatel 2010–2015 tuleb kõigile tööealistele täiskasvanutele pakkuda IKT-alase koolituse võimalusi.
· All adults of working age should be offered ICT training opportunities (2010-2015).
· Digitaalse kirjaoskuse ja pädevuse tegevuskava aastateks 2010–2015:
· Digital literacy and competence Action Plan (2010-2015) comprisingy:
- spetsiaalsed digitaalse kirjaoskuse õpetamise meetmed (nt sooduskupongid) tõrjutuse ohus olevatele elanikerühmadele;
- Specific digital literacy training actions (i.e. vouchers) for groups at risk of exclusion .
- avaliku ja erasektori partnerlused ja erasektoris kõigi töötajate koolitamise algatuste stimuleerimine;
- Public-private partnerships and incentives to private sector initiatives to provide training to all employed people.
- algatus „Targu võrgus talita!“ IKT turvalise kasutamise õpetamiseks;
- ' Be smart online! ' initiative to make all students familiar with the safe use of ICT.
- ELi IKT diplom kui tavapärase hariduse osa, ja väljaspool ametlikku haridussüsteemi omandatud digitaalsete oskuste sertifitseerimise kord.
- EU level ICT diploma as part of standard education and EU certification scheme for digital skills acquired outside the formalised education system.
Õigused digitaalkeskkonnas
Digital rights
Kui õiguslikku raamistiku piisavalt ei usaldata, hoiduvad kodanikud digitaalkeskkonnas omavahel suhtlemast, tehinguid tegemast ja vabalt oma seisukohti avaldamast.
When there is no sufficient confidence in a legal framework, citizens refrain from interacting, expressing freely their opinions and entering into transactions.
Euroopa uue võrgukeskkonna sotsiaalse ja majandusliku potentsiaali võivad täiel määral avada vaid nõuetekohase teabe ja oskustega varustatud kodanikud.
Only through properly empowered and informed citizens will Europe unlock the full social and economic potential of the new online environment.
Kodanikele tuleb tutvustada internetikeskkonnas tegutsemise mõju privaatsusele, ning anda neile õigus nõuda isikuandmete kõrvaldamist ka juhul, kui neid algselt koguti andmesubjekti nõusolekul.
Citizens should be made aware of the privacy impact of their behaviour in an online context, and should be afforded the right to require the removal of personal data even when the data was initially collected with the consent of the data subject.
Suur väljakutse on ka võitlus küberkuritegevusega.
The fight against cybercrime is another significant challenge.
ELi õigusaktide tulemuslikku jõustamist takistavad siin pahatihti piiriülesed õiguslikud probleemid, näiteks jurisdiktsiooni või kohaldatava õiguse küsimused.
The effective enforcement of EU legislation in this field is often obstructed by cross-border legal issues, such as competent jurisdiction or applicable law.
· Kõik kodanikud peavad tundma oma põhiõigusi digitaalkeskkonnas.
· All citizens should be aware of their basic digital rights.
· Kõigil kasutajatel peab olema kontroll oma isikuandmete üle (nn õigus olla unustatud).
· All users should have control of their own data ( ' right to be forgotten ' ).
· Kodanike ja tarbijate digitaalkeskkonna õiguste harta 2012. aastaks.
· Charter of citizens’ and consumers’ rights in the digital environment by 2012.
· Küberkuritegevuse konventsiooni ratifitseerimine kõigi liikmesriikide poolt aastatel 2010–2015.
· Ratification of Cybercrime Convention by all Member States (2010-2015) .
Avatud ja konkurentsivõimeline digitaalne ühtne turg
An open and competitive digital single market
Hästitoimiv digitaalne majandus on kogu ELi majanduse hea toimimise eeldus.
The well–functioning of the digital economy is imperative for the well–functioning of the entire EU economy.
Kuid killustatud eeskirjad liikmesriikide tasandil takistavad praegu tõsiselt digitaalteenuste vaba liikumist.
However, the free movement of digital services is today severely hindered by fragmented rules at national level.
Piiriüleste müügitehingute puhul kohtavad ettevõtjad arvukalt takistusi, mida põhjustavad peamiselt liikmesriigi tasandi eeskirjade erinevused sellistes valdkondades nagu tarbijakaitse, käibemaks, elektri- ja elektroonikaseadmete ringlussevõtt, konkreetsete toodetega seotud eeskirjad ja rahaülekanded.
Businesses are facing many barriers to selling across the borders, mainly because of the different regulations applicable at Member State level in areas such as consumer protection, VAT, recycling of electrical and electronic equipment, specific products regulations, and payment transaction.
Neid küsimusi lahendamata ei saa digitaalse majanduse täielik potentsiaal tarbijate ja ettevõtjate jaoks kunagi realiseeruda.
Unless this is solved, businesses and consumers will never reach the full potential of the digital economy.
Uue reguleeriva raamistiku tõhus rakendamine
Implementing effectively the new regulatory framework
Eksperthinnangute kohaselt läheb telekomisektori õiguslik killustatus Euroopa ettevõtjatele maksma 20 miljardit eurot aastas – kulu, mis tuleks reformide elluviimise ja uute eeskirjade tulemusliku rakendamisega võimalikult ruttu kaotada.
Regulatory fragmentation in telecoms costs Europe’s businesses €20 billion per year according to experts' estimates –a cost factor that should be eliminate as soon as possible by bringing the reforms into force, and by applying the new rules effectively.
· Luua täielikult konkurentsile avatud elektronside turg.
· Achieving a fully competitive electronic communications market.
· Kaitsta avatud internetti, kus kodanikud võivad oma vabal valikul teavet saada ja jagada või teenuseid ja rakendusi kasutada.
· Safeguarding an open Internet respecting the right of citizens to access and distribute information or run applications and services of their choice.
· Läbi vaadatud reguleeriva raamistiku võimalikult kiire ülevõtmine ja rakendamine (enne 2011. aasta keskpaika).
· Transpose and implement the revised regulatory framework as quickly as possible (before mid 2011).
· BERECi võimalikult kiire käivitamine.
· BEREC should be operational as soon as possible.
· Nn võrguneutraalsust reguleerivate õigusnormide ühtlustatud rakendamine liikmesriikides.
· Harmonised implementation of the ' net neutrality ' provisions in the Member States.
· 2013. aastaks rändluse probleemi lahendamine nii, et kaoks jaehindade lõputu korrigeerimise vajadus.
· Solution to the problem of roaming avoiding the need to perpetually regulate retail prices by 2013.
Digitaalteenuste turu elavdamine
Boosting the digital services market
Me ei ole Euroopas veel jõudnud täiesti toimiva ühtse veebiteenuste turuni.
We have not achieved yet in Europe a fully functioning single market for online services.
Arvud kõnelevad enda eest: Euroopa tarbijate internetis teostatud tehingutest on vaid 7% piiriülesed; tipptasemel veebiteenuseid on viimase kolme kuu jooksul kasutanud vaid 35% kogu ELi elanikkonnast.
Figures speak for themselves: only 7% of all transactions made by European consumers over the web are cross-border; only 35% of the total population in the EU have used advanced internet services in the last 3 months.
5.1 Digitaalteenuste turu arengut takistavate tegurite kõrvaldamine
5.1 Removing the obstacles hindering the digital services market
Euroopa 500 miljoni tarbijaga turu killustatus ei võimalda ettevõtjatel ja tarbijatel mastabisäästust kasu saada.
Fragmentation in Europe’s market of 500 million consumers prevents economies of scale, to the detriment of businesses and consumers.