natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(k) Lennuvälja käitaja peab kasutama lennuvälja käitamiseks ja hooldamiseks üksnes asjakohase väljaõppe ja kvalifikatsiooniga personali ning rakendama ja kasutama väljaõppe- ja kontrolliprogramme, et tagada kogu asjaomase personali jätkuv pädevus.
(k) The aerodrome operator must use only trained and qualified personnel for aerodrome operations and maintenance and must implement and maintain training and check programmes to ensure the continuing competence of all relevant personnel.
Lennuvälja käitaja võib nendele nõuetele vastavust tõendada vastavusdeklaratsiooni abil.
The aerodrome operator may prove compliance with those obligations by means of a declaration of conformity.
Idee on tagada, et käesolevas lõikes täpsustatud teenindust ei sertifitseeritaks teistmoodi kui lennuteabe- ja perrooniteenindust.
The idea is to ensure that the services specified in this paragraph are not certified differently from flight data and apron control services.
V a lisa – B osa – 1. jagu – punkt l
Annex Va – part B – section 1 – point l
(l) Lennuvälja käitaja peab tõendama, et kõik isikud, kellel on lubatud järelevalveta viibida lennuvälja liiklusalal või muudel käitamisaladel, on asjakohase väljaõppe ja kvalifikatsiooniga.
(l) The aerodrome operator must demonstrate that any person permitted unescorted access to the movement area or other operational areas is adequately trained and qualified for such access.
l) Lennuvälja käitaja peab tõendama, et kõik isikud, kellel on lubatud järelevalveta viibida lennuvälja liiklusalal või muudel käitamisaladel, on asjakohase väljaõppe ja kvalifikatsiooniga.
l) The aerodrome operator must demonstrate that any person permitted unescorted access to the movement area or other operational areas is adequately trained and qualified for such access.
V a lisa – C osa – 1. jagu – sissejuhatav osa
– part C – section 1 – introductory part
(1) Lennuvälja liiklusalasid ümbritsev õhuruum tuleb hoida vaba takistustest, et lennuväljal oleks võimalik õhusõidukit ettenähtud korras käitada, ilma et lennuvälja ümbruse takistused tekitaksid lubamatuid riske.
(1) The airspace around aerodrome movement areas must be safeguarded from obstacles so as to permit the intended aircraft operations at the aerodromes without creating an unacceptable risk caused by the development of obstacles around the aerodrome.
Seepärast tuleb välja töötada ja kasutusele võtta takistuste seire alad, mida pidevalt jälgitakse, et tuvastada uued takistused.
Obstacle monitoring surfaces must therefore be developed, implemented and continuously monitored to identify any infringing penetration.
Seepärast tuleb välja töötada ja kasutusele võtta takistuste seire alad, mida liikmesriigi pädeva asutuse poolt pidevalt jälgitakse, et tuvastada uued takistused.
Obstacle monitoring surfaces must therefore be developed, implemented and continuously monitored by the competent national authority to identify any infringing penetration.
Loetletud kohustuste täitmine on asutuste, mitte lennuväljade ülesanne.
The items listed are a task for the authorities and not for the aerodromes.
V a lisa – C osa – 2. jagu – sissejuhatav osa
– part C – section 2 - introductory part
(2) Inimtegevuse ja maakasutusega seotud riske tuleb jälgida ja kontrollida.
(2) Hazards related to human activities and land use, such as, but not limited to, items on the following list, must be monitored and controlled.
Nende põhjustatud riski tuleb hinnata ja vajaduse korral leevendada.
The risk caused by them shall be assessed and mitigated as appropriate:
Need riskid on muu hulgas järgmised:
The risk caused by them shall be assessed and mitigated as appropriate:
Käesolev ettepanek moodustab osa algatusest „Ühtne Euroopa taevas II“, kuhu kuulub rida meetmeid, mille eesmärgiks on moodustada kogu ELi hõlmav ühtne ja integreeritud õigusraamistik, mis vastab kiiresti laieneva ühise lennundusturu tulevastele ülesannetele.
This proposal forms an integral part of the Single European Sky II (SES II) initiative, which comprises a set of measures aimed at establishing a coherent and integrated EU regulatory framework that meets the future challenges facing the rapidly expanding single aviation market.
Sellega antakse Euroopa Lennundusohutusametile (EASA) suuremad kohustused lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste kohta ühtsete ja siduvate ohutuseeskirjade tagamiseks ning nende eeskirjade täitmise kontrollimiseks liikmesriikides.
It provides for increased responsibilities of the European Aviation Safety Agency (EASA) to ensure uniform and binding safety rules for aerodromes, ATM and Air Navigation Services (ANS) as well as oversight of their implementation by Member States.
EASA süsteem loodi määrusega (EÜ) nr 1592/2002.
The EASA system was set up by Regulation (EC) No. 1592/2002.
EASA peamine eesmärk on luua ja säilitada Euroopas lennundusohutuse kõrge tase.
The main objective of EASA is to establish and maintain a high level of aviation safety in Europe.
Sellega seoses on ametil volitused lennundusohutust käsitlevate õigusaktide rakendusmeetmete ettevalmistamiseks, mille komisjon võtab vastu komiteemenetluse kohaselt.
In this regard, it has the mandate to prepare the safety regulatory implementing rules to be adopted by the Commission through comitology.
Peale selle annab asutus otseselt välja sertifikaate ja heakskiite toodetele või organisatsioonidele.
Furthermore, the agency directly issues certificates and approvals for products or organisations.
Lisaks jälgib EASA koos komisjoniga ohutuseeskirjade tõhusat ja ühtset rakendamist liikmesriikides.
EASA also assists the Commission in monitoring the effective and uniform implementation of the safety rules by Member States.
Alguses piirdusid EASA volitused õhusõidukite lennukõlblikkuse ja keskkonnakaitse eeskirjadele vastavuse tagamisega, sealhulgas seoses personali ja organisatsioonidega, mis on seotud õhusõidukite konstrueerimise, tootmise ja hooldusega.
Initially, EASA's field of competence was limited to ensuring the airworthiness and environmental compatibility of aircraft, including personnel and organisations involved in their design, production and maintenance.
Praegust Euroopa õhutranspordisüsteemi peetakse küll väga ohutuks, kuid transpordimahu kiire kasv toob tõenäoliselt kaasa uusi ohutusega seotud probleeme.
While the current European air transport system is considered to be very safe, the high transport volume growth rates are likely to give rise to new safety challenges.
Seega on vaja ühenduse tasandil tegutseda selle nimel, et ohutustaset tulevikus säilitada (ja võimaluse korral parandada).
Action at Community level is thus required in order to maintain (and possibly improve) safety levels in the future.
Kõige olulisem on aga standardite täiendamine ja ühtlustamine valdkondades, mida ELi õigusaktid veel ei hõlma (ja mida seetõttu iseloomustab regulatiivne killustatus ning puudulik jõustamine), et ka need valdkonnad ühtse lähenemisviisiga liita.
Most importantly, there is a need to upgrade and harmonise standards in segments, which are not yet covered by EU legislation (and are therefore are characterised by regulatory fragmentation and a lack of enforcement) in order to integrate them into the single approach.
See kehtib eriti õhutranspordiahela kahe lüli kohta, mida loetakse ohutuse seisukohast kõige olulisemaks, kuna potentsiaalne oht on nende puhul kõige suurem.
This holds in particular for two elements of the air transport chain, which are considered as vital from a safety point of view, as they constitute potential top risk areas.
Esiteks on otsustava tähtsusega lennuvälja infrastruktuur ja käitamine, kuna enamik õnnetustest juhtub lennu esimeses või viimases faasis.
Firstly, aerodrome infrastructure and operations are of crucial importance, since the majority of accidents occur in either the initial or the final phases of a flight.
Lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused on lennuohutuse seisukohast niisama olulised, arvestades kiiresti kasvava liiklusmahuga.
ATM and ANS are equally relevant for aviation safety, especially against the background of rapidly increasing traffic volumes.
Ettepaneku osad
Elements of the proposal
Ülaltoodud kaalutluste kohaselt teeb komisjon ettepaneku laiendada määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaldamisala, nii et see hõlmaks nii lennuvälju kui ka lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuseid, ning anda EASA-le neis valdkondades uued ülesanded, eelkõige eeskirjade koostamisel, standardite kontrollimisel ja (piiratud ulatuses) sertifitseerimisel.
In line with the above considerations, the Commission proposes to extend the scope of Regulation (EC) No. 216/2008 to both aerodromes and ATM/ANS and to give EASA new tasks in these areas, notably over rulemaking, standardisation inspection and (to a limited extend) certification.
Seetõttu sätestatakse ettepanekus, et kõik üldsusele avatud lennuväljad, kus on võimalik korraldada lendusid vastavalt instrumentaallennureeglitele või kus on võimalik teenindada teatavat massipiirangut ületavaid õhusõidukeid, kuuluvad ühenduse õigusaktide kohaldamisalasse.
Hence, the proposal provides that all aerodromes open to the public, which can serve Instrument Flight Rules (IFR) traffic or aircraft above a certain weight, must be subject to Community legislation.
Määrusega sätestatakse ühised olulised nõuded, mis hõlmavad füüsilisi omadusi, infrastruktuuri, seadmeid, tegevust ja juhtimist ning lennuväljade ümbrust.
The Regulation itself lays down common essential requirements, for instance in terms of physical characteristics, infrastructure, equipment, operations and management as well as aerodrome surroundings.
Lennuväljade omanikud ja käitajad peavad neid nõudeid täitma, see on eelduseks lennuvälja sertifitseerimisele riiklike lennuametite poolt.
Aerodrome owners and operators must comply with these requirements as a precondition for certification of the aerodrome by national aviation authorities.
EASA-l tuleks koostada sertifitseerimismenetluses kasutatavad sertifitseerimistingimused.
EASA would have to develop the certification specifications to be used in the certification process.
Lisaks on ameti ülesandeks koostada rakenduseeskirjad, kus määratletakse üksikasjalikud sertifitseerimisnõuded, mille komisjon seejärel kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt vastu võtab.
It is furthermore the Agency's task to draft implementing rules defining the detailed requirements for certification to be subsequently adopted by the Commission in accordance with the regulatory procedure with scrutiny.
Viimaks antakse ametile auditeerimise ja standardimiskontrolli volitused.
Finally, the Agency would be empowered to carry out audits and standardisation inspections.
Samuti nähakse kavandatud määrusega ette, et lennuliikluse korraldamise, aeronavigatsiooniteenuste ning maal ja õhus toimuva tegevuse koostalitlusvõime ohutust korraldatakse EASA süsteemi kohaselt.
Likewise, the proposed regulation provides for the safety of ATM/ANS and of air/ground interoperability to be regulated under the aegis of the EASA system.
Analoogiliselt ülaltooduga nähakse kavandatud määruses ette ühised olulised nõuded lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste kohta seoses õhuruumi kasutamise, osutatavate teenuste, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ja nende koostisosadega ning lennujuhtide kvalifikatsiooniga.
In analogy with the above, the proposal introduces common essential requirements for ATM/ANS in relation to the use of air space, the services provided, ATM/ANS systems and their constituents and the qualification of air traffic controllers.
Nõutakse, et nii lennuliikluse korraldajatel ja aeronavigatsiooniteenuste osutajatel kui lennujuhtidel peab olema sertifikaat.
ATM/ANS providers as well as air traffic controllers would be required to hold a certificate.
Lisaks võidakse rakendusmeetmete abil kehtestada sertifitseerimisnõuded ka lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide kujundajatele ning tootjatele ja/või ka süsteemidele endile.
Additionally, certification requirements for organisations engaged in the design and manufacture of ATM/ANS systems and/or for the systems themselves may be introduced through implementing measures.
Organisatsioonide vastavust olulistele nõuetele ja seonduvatele rakenduseeskirjadele kontrolliksid riiklikud pädevad asutused, välja arvatud kolmandates riikides asuvad või rohkem kui kolme liikmesriigi õhuruumis teenuseid osutavad organisatsioonid, mille vastavust kontrolliks EASA.
The oversight of compliance of organisations with the essential requirements and the related implementing rules would be done by the competent national authorities, except for the oversight of organisations located in third countries and of organisations providing services in the airspace of more than three Member States, for which EASA would be responsible.
Ameti täiendavad kohustused seoses lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenustega oleksid needsamad, mida on eespool nimetatud seoses lennuväljadega.
The agency's further responsibilities with regard to ATM/ANS are identical with the ones referred to above in relation to aerodromes.
Nende hulka kuulub rakenduseeskirjade ja sertifitseerimistingimuste koostamine, ohutuse analüüsimine ja liikmesriikide pädevate asutuste standardimiskontroll.
They include draft implementing rules and certification specifications, safety analyses and standardisation inspections of national competent authorities.
Raportöör toetab ühtlustatud ohutuseeskirjade kehtestamist Euroopa tasandil.
The Rapporteur supports the introduction of harmonised safety rules at European level.
Õhutranspordi ohutuse ja säästvuse tagamiseks vajatakse lennundusohutust käsitleva üldise süsteemse lähenemisviisiga seotud algatust.
An initiative for a full system approach in the field of safety is needed to keep air transport safe and sustainable.
Euroopa riigid on juba pikka aega püüdnud lennundusohutuse valdkonna menetlusi ja standardeid omavahel ühtlustada.
European countries have long sought to harmonise their procedures and standards in the field of aviation safety.
Sellele vaatamata on liikmesriikide ohutusmenetlused ikka veel väga erinevad ning lennuliikluse korraldamist ja aeronavigatsiooniteenuseid on vaja täiustada, lähtudes ühe asutuse koostatud ja kogu ühenduses ühetaoliselt rakendatud ühistest eeskirjadest.
Nevertheless, safety procedures still vary widely among Member States and ATM/ANS must improve, based on a common set of rules developed by a single authority and uniformly implemented throughout the Community.
EASA loomisega on ühendus üle võtnud kohustuse koostada kogu ELi ulatuses otseselt kohaldatavad ühised eeskirjad.
With the creation of EASA, the Community has taken over responsibility to produce common rules which are directly applicable EU-wide.
EASA on Euroopa Liidu lennundusohutusstrateegia peamine osaline ja on täiesti loomulik, et talle tuleks usaldada kogu lennundussüsteemi järelevalve.
The European Aviation Safety Agency is the key player of the European Union’s strategy for aviation safety, and it is only natural that it should be entrusted with the oversight of the entire aviation system.
Seoses nende kaalutlustega tervitab raportöör komisjoni ettepanekut.
In light of these considerations, the Rapporteur welcomes the Commission's proposal.
Ettepaneku ülimalt tehnilise iseloomuga arvestades on esitatud muudatusettepanekute peamiseks eesmärgiks EASA määruse sätete ning ühtset Euroopa taevast käsitlevate uute eeskirjade ühtlustamine, et tagada sujuv üleminek.
Given the highly technical nature of the proposal, the suggested amendments mainly aim to ensure harmonisation between the provisions of the EASA regulation and the proposed SES II legislation, in order to ensure a smooth transition.
Eelkõige soovitab raportöör järgmist:
Specifically, the Rapporteur suggests the following:
– selgitada ettepaneku kohaldamisala seoses lennuväljadega: raportöör on seisukohal, et lennuväljad või nende osad, mida kasutatakse peamiselt ainult harrastus- ja sportlendudeks, ei peaks käesoleva määruse sätete kohaldamisalasse kuuluma; määrus peaks hõlmama üksnes lennuvälju või nende osi, mis määratletud tingimuste alusel tegelikult lennuliiklust ja õhusõidukeid teenindavad;
- Clarification of the proposal's scope with regard to aerodromes: The Rapporteur suggests that aerodromes or part thereof mainly used for recreational and sports flying only should not be covered by the provisions of the Regulation; moreover, the Regulation should only cover aerodromes or part thereof that actually serve traffic and aircraft under the specified conditions.
– Akrediteeritud asutused: raportöör teeb selgitavad ettepanekud, mis tagavad proportsionaalsuse, kättesaadavate kohalike teadmiste ja oskusteabe kasutamise ning aitavad vältida pädevate asutuste sertifitseerimiskohustuste olulist suurenemist.
- Accredited bodies: The Rapporteur proposes clarifications that ensure proportionality, safeguard the use of local knowledge and expertise available and avoid any major increase in the certification obligations of the competent authorities.
See aitaks eelkõige üldlennunduses sertifitseerimiskulusid kokku hoida.
This would result in savings as regards the certification costs, especially for General Aviation.
Kõnealuste dokumentide väljaandmise ajavahemik peab vastama artikli 11 lõigetele 5 a ja 5 b ning tuleb tagada piisav ajavahemik uue õigusraamistikuga kohanemiseks.
Furthermore, the timeframe for issuing these documents shall be consistent with the provisions of Art. 11 5a and 5b and ensure that there is a sufficient period for adaptation to the new regulatory framework.
– Amet peaks andma välja sertifikaate väljaspool Euroopa Liitu asuvatele organisatsioonidele, mis osutavad teenuseid EÜ asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluvas õhuruumis.
- The Agency should issue certificates for organisations located outside the EU that provide services in the airspace of the territory to which the Treaty applies;
– Nii ametil kui riiklikel asutustel peaks olema võimalik teha ajutisi erandeid, kui see on kohalike tingimuste tõttu vajalik, eelkõige lennuväljade suhtes.
- The Agency, as well as the national authorities, should be able to grant temporary exemptions, where local conditions impose such measures, especially in the field of aerodromes;
– Tuleb tagada, et ametil oleksid oma uute kohustuste jaoks piisavad vahendid ning et nende vahendite eraldamise ajastus põhineks määratletud vajadustel ning asjaomaste rakendusmeetmete vastuvõtmise ja järgneva kohaldatavuse ajakaval.
- It must be ensured that the Agency has sufficient resources for its new responsibilities, and that the timing of the allocation of these resources is based on the defined need and schedule for the adoption and the respective applicability of the related implementing rules.
Raportöör toetab kindlasti täiendavate vahendite eraldamist EASA-le, et amet saaks koostada kogu lennundussüsteemi jaoks kõrged, ühtsed ja õiguslikult siduvad lennundusohutuse standardid.
The Rapporteur is certainly in favour of granting additional resources to the European Aviation Safety Agency so that it can provide high, uniform and legally binding aviation safety standards for the entire aviation system.
– Lõpetuseks sooviks raportöör rõhutada koostöö laiendamise vajadust EASA ja Eurocontroli vahel, et tagada vajalik üleminek ning vältida ülesannete ja kohustuste kattumist.
- Finally, the Rapporteur would like to emphasise the need for extended cooperation between EASA and Eurocontrol with a view to ensuring the necessary transition and to avoiding duplication of tasks and responsibilities.
Euroopa VKEde rolli suurendamine rahvusvahelises kaubanduses
on enhancing the role of European SMEs in international trade
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS.................................................22
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 22
– võttes arvesse Euroopa väikeettevõtluse hartat, mis võeti vastu Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta kohtumisel Feiras;
– having regard to the European Charter for Small Enterprises, adopted by the European Council at its meeting in Feira on 19 and 20 June 2000,
– võttes arvesse eesistujariigi järeldusi Lissaboni strateegia kohta, mis võeti vastu Euroopa Ülemkogu 24. märtsi 2000. aasta kohtumisel Lissabonis;
– having regard to the Presidency conclusions on the Lisbon Strategy adopted by the European Council in Lisbon on 24 March 2000,
– võttes arvesse komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitust 2003/361/EÜ, mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust
– having regard to Commission Recommendation 2003/361/EC of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises
– võttes arvesse komisjoni 21. jaanuari 2003. aasta teatist "Laienenud Euroopa Liidus tuleb mõelda väikeettevõtlusele" ( KOM(2003)0026 );
– having regard to the Commission communication of 21 January 2003 entitled 'Thinking small in an enlarging Europe' ( COM(2003)0026 ),
– võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid
– having regard to its resolution of 22 May 2007 on Global Europe – external aspects of competitiveness
– võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2007. aasta teatist "Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) – töökohtade ja majanduskasvu tagamise võti.
– having regard to the Commission communication of 4 October 2007 entitled 'Small and medium-sized enterprises – Key for delivering more growth and jobs.
Tänapäevase VKE-poliitika vahekokkuvõte" ( KOM(2007)0592 );
A mid-term review of modern SME policy' ( COM(2007)0592 ),
– võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2007. aasta teatist "Globaalne Euroopa: tugevam partnerlus euroopa eksportijate turulepääsu nimel" ( KOM(2007)0183 );
– having regard to the Commission communication of 18 April 2007 entitled 'Global Europe: A stronger partnership to deliver market access for European exporters' ( COM(2007)0183 ),
– võttes arvesse komisjoni kaubanduse peadirektoraadi poolt 28. veebruaril 2007 esitatud aruannet ELi turulepääsu strateegiat käsitleva avaliku arutelu kohta;
– having regard to the report on the public consultation on the EU market access strategy, presented by the Commission (DG Trade) on 28 February 2007,
– võttes arvesse komisjoni ettevõtluse ja tööstuse ning VKEde konkurentsivõime edendamise peadirektoraadi poolt 2007. aasta detsembris avaldatud ekspertrühma lõpparuannet VKEde rahvusvahelistumise kohta
– having regard to the Final Report of the Expert Group on Supporting the Internationalisation of SMEs, published by the Commission (DG Enterprise and Industry, Promotion of SME competitiveness) in December 2007
– võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „Kõigepealt mõtle väikestele” – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” ( KOM(2008)0394 );
– having regard to the Commission communication of 25 June 2008 entitled 'Think Small First – Small Business Act for Europe' ( COM(2008)0394 ),
– võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2006. aasta töödokumenti – saatedokument komisjoni teatisele – "Majandusreformid ja konkurentsivõime: „Euroopa konkurentsivõime aruande 2006” olulisemad seisukohad" ( SEK(2006)1467 );
– having regard to the Commission staff working document of 14 November 2006 – Accompanying document to the Communication from the Commission – Economic reforms and competitiveness: key messages from the European Competitiveness Report 2006 ( SEC(2006)1467 ),
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2006. aasta Brüsseli kohtumisel vastu võetud eesistujariigi järeldusi
– having regard to the Presidency conclusions adopted by the European Council in Brussels on 23 and 24 March 2006
Nõukogu dokument 7775/1/06. ;
Council document 7775/1/06. ,
– võttes arvesse WTO parlamentaarsel konverentsil 2. detsembril 2006. aastal konsensuse alusel vastu võetud deklaratsiooni;
– having regard to the declaration adopted by consensus on 2 December 2006 at the annual session of the Parliamentary Conference on the WTO,
– võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta
– having regard to its resolution of 24 April 2008 entitled 'Towards a reform of the World Trade Organisation'