natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisjon teeb ettepaneku vaadata läbi toiduabi jaotamise programm, mis tugineb järgmistele ettepaneku osadele:
The Commission proposes a revision of the food distribution programme based on the following elements:
- Varustamise kaks allikat .
- Two sources of supply .
Toiduaineid saab sekkumisvarudest või turult ostes.
Food may be sourced either from intervention stocks or from the market.
Viimase võimaluse puhul ei oleks enam piiranguid, mis on tingitud sellest, et sekkumisvarud ei ole ajutiselt kasutatavad.
The latter would no longer be limited to situations of temporary unavailability of intervention stocks.
Kättesaadavuse korral antakse eelistus siiski sobivate sekkumisvarude kasutamisele.
However, priority will be given to the use of suitable intervention stocks where these are available.
- Jaotatavate toiduainete mitmekesisem valik .
- Wider variety of foods to be distributed .
Programmiga ettenähtud toiduainete tasakaalustamise parandamiseks ei piirata jaotatavaid toiduained enam üksnes selliste toiduainetega, mille suhtes kohaldatakse sekkumist.
In order to improve the nutritional balance of the food provided by the programme, the products distributed would no longer be limited to those for which intervention applies.
Liikmesriigi ametiasutused valivad toitumiskriteeriumide alusel toiduained, mis jaotatakse koostöös kodanikuühiskonna partneritega.
The food would be chosen by Member State authorities on the basis of nutritional criteria and distributed in cooperation with civil society partners.
- Pikaajaline eesmärk .
- Long-term perspective .
Riiklikud ametiasutused ja asjaomased kodanikuühiskonna partnerid peavad toidu jaotamist pikaajaliselt kavandama ning hoolikalt ette valmistama.
Food distribution activities require long-term planning and careful preparation by the national authorities and civil society partners concerned.
Kasuteguri suurendamiseks kavandatakse ühenduse toiduabi jaotamise kava kolmeks aastaks.
In order to enhance its efficiency, the Community food distribution plan would be established for three years.
Teiseks ja kolmandaks aastaks ettenähtud abisummad oleksid ainult soovituslikud ja eelarvepädevad institutsioonid peaksid neid hiljem kinnitama.
The amounts of aid for the second and third years would only be indicative and would have to be subsequently confirmed by the budgetary authority.
- Selgemad prioriteedid .
- Clearer priorities .
Liikmesriigid esitavad oma abitaotlused riiklike toiduabi jaotamise programmide alusel, määrates kindlaks oma eesmärgid ja prioriteedid enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamisel.
Member States would base their aid requests on national food distribution programmes, setting out their objectives and priorities for food distribution to the most deprived.
Kaasrahastamisega toetataks abikava ühtekuuluvuse aspekti, tagataks otstarbekas kavandamine ja tõhustataks koostoimeid.
The introduction of co-financing would underpin the cohesion dimension of the scheme, ensure proper planning and reinforce synergies.
Ühenduse kättesaadavaks tehtud rahaliste vahendite sujuvaks kasutuselevõtmiseks ja pidevaks tõhusaks kasutamiseks oleks 2010/2012 kava jaoks ühenduse kaasrahastamise määr 75 % ja vastav määr Ühtekuuluvusfondist rahastatavates liikmesriikides 85 %.
To help make for a smooth introduction and a continued high take-up of the Community funding made available, Community co-financing rates would be 75% and 85% in Cohesion Member States for the 2010/12 plan.
2013/2015 kava jaoks oleksid ühenduse kaasrahastamise määrad vastavalt 50 % ja 75 %.
Subsequently, as of the 2013/15 plan, the Community co-financing rates would be, respectively 50% and 75%.
- Tulemuslik järelevalve ja aruandlus .
- Reinforcing monitoring and reporting .
Eri tasandite aruandluskohustused suurenevad, hõlmates komisjoni hiljemalt 31. detsembriks 2012 esitatavat aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Reporting obligations at various levels would be increased and include a report from the Commission to the European Parliament and the Council by 31 December 2012, at the latest.
Euroopa Parlamendi seisukoht
Position of the European Parliament
Euroopa Parlament väljendas oma 4. aprilli 2006. aasta deklaratsioonis, milles käsitletakse enim puudustkannatavatele isikutele suunatud Euroopa toiduabiprogrammi elluviivate tunnustatud heategevusorganisatsioonide varustamist, muret enim puudustkannatavate isikute jaoks mõeldud Euroopa toiduabiprogrammi tuleviku üle ning tõdes toiduabi nõuete täitmise vajadust, kutsudes komisjoni ja nõukogu üles Euroopa toiduabi programmile kindlat alust looma.
In its declaration of 4 April 2006 on supplying approved charities working to implement the European food aid programme for the most deprived, the European Parliament expressed its concern about the future of the European food aid programme for the most deprived and, in acknowledgement of the need to meet their food requirements, called on the Commission and the Council to put the European food aid programme on a permanent footing.
Euroopa Parlamendi 22. mail 2008 vastuvõetud resolutsioonis, milles käsitletakse toiduainete hinnatõusu ELis ja arengumaades, rõhutatakse inimese üht põhiõigust – õigust toidule ning vajadust parandada kõikide inimeste jaoks igal ajal piisava toidu kättesaadavust, et elada aktiivset ja tervislikku elu.
More recently, on 22 May 2008, the European Parliament adopted a resolution on rising food prices in the EU and the developing countries, in which it stresses the fundamental nature of the right to food and the need to improve access for all people at all times to enough food for an active, healthy life.
Raportöör väljendab rahulolu asjaoluga, et komisjon tunnistab ELi toiduabi andmise (jaotamise) programmi olulisust.
The draftsman welcomes the fact that the European Commission recognises the importance of an EU food aid assistance (distribution) programme.
Samuti on tal hea meel komisjoni ettepaneku üle parandada kava raames tarnitavate toiduainete valimisstruktuuri.
He also welcomes the Commission's proposal to improve the structure for selecting products supplied under the programme.
Nii on kindlasti võimalik täita olemasolevaid vajadusi tulemuslikumalt.
This will certainly make it possible to meet existing needs more effectively.
Arvestades vajadust märkimisväärselt vähendada sekkumisoste, peab enim puudustkannatavatele isikutele toiduabiks mõeldud toit olema turult ostetud.
With regard to the need to considerably reduce intervention buying, food earmarked for assistance to the most deprived must also come from market purchases.
See ei muuda aga asjaolu, et põhiosa kavast peavad siiski endiselt moodustama põllumajandusturgudele sekkumisest tulenevad varud.
However, this does not alter the fact that the bulk of the programme must still come from reserves deriving from intervention in the agricultural markets.
Raportöör on arvamusel, et enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamise kava peaks jätkuma ühise põllumajanduspoliitika osana, isegi kui sekkumisostust saadud toiduainetest sõltutakse vähem.
The rapporteur believes that the food distribution programme for the most deprived should continue to be an element of the Common Agricultural Policy, even if there is reduced reliance on products obtained from intervention buying.
Ühine põllumajanduspoliitika mõjutab toiduturgu ühelt poolt sellega, et tagatakse vajalikud toiduainevarud ning teisalt hinnatasemete mõjutamisega.
The CAP affects the food market on the one hand by ensuring appropriate supplies of food products and, on the other, by influencing price levels.
Väikseima sissetulekuga inimesed on hinnakõikumiste suhtes eriti tundlikud ning ELi toiduabi jaotamise kava on mõjus vahend ühise põllumajanduspoliitika mõjutamiseks viisil, mis parandaks selliste inimeste olukorda.
Persons with the lowest incomes are particularly vulnerable to price fluctuations and the EU food distribution programme is an effective tool for influencing the CAP in such a way as to improve the situation of such people.
Samal ajal ergutab see sisenõudlust kava abil, mille eesmärk on vähendada ühenduse põllumajandusturgude sõltuvust toetusmehhanismidest (nt sekkumisostud, eraladustus, eksporditoetused).
At the same time, it will stimulate internal demand through a programme to reduce reliance on support instruments in the Community's agricultural markets, (e.g. intervention purchases, private storage, export refunds).
Raportöör jagab komisjoni arvamust selgete prioriteetide kehtestamise ja pikaajalise plaanimise osas.
The draftsman shares the opinion of the Commission on setting clear priorities and long-term planning.
Kava pikendamine kolme aasta võrra aitab kaasa olemasolevate varude tulemuslikumale kulutamisele.
Extending the programme for three years will help to make the expenditure of available resources more effective.
Lisaks tagataks nii toiduainete pidevad tarned, eelkõige suurima vajaduse ajal, nimelt sügisel ja talvel.
In addition, it will ensure constant supplies of food, particularly during the periods of greatest need, namely autumn and winter.
Siiski märgib ta, et sõltuvalt asjaolust, et eelarvevahendid on tagatud ja piiratud finantsperspektiiviga aastateks 2007–2013, tuleb hinnang anda varem.
Notes however that due to the fact that budgetary means are only secured and restricted to the 2007-2013 financial perspectives period an earlier moment for evaluating is necessary.
Seepärast teeb ta ettepaneku esitada aruanne enne otsust uue finantsperspektiivi kohta 2013. aastale järgnevaks perioodiks.
Therefore proposes to have the reporting moment before the decisions on the new financial perspectives after 2013.
Lisaks ei ole raportöör nõus esildatud kaasrahastamise protsendimääraga.
Furthermore the draftsman disagrees with the proposed co-financing percentages.
Kava kaasrahastamise nõude lisamine võib ajendada mõnda liikmesriiki kavas osalemist piirama või kavast hoopis loobuma.
Introducing a requirement for co-financing the programme might prompt some Member States to limit their participation in the programme or withdraw from it.
Eelkõige kehtib see nende liikmesriikide puhul, kus sissetulek ühe inimese kohta on madal ja kelle eelarved kannatavad finantsprobleemide tõttu.
This is particularly true of Member States with low per capita incomes and whose budgets are experiencing financial difficulties.
Eriti oluline on see praegusel ajal, mil terve maailm on finantskriisis, mille tagajärjed on Euroopa majanduses selgelt tunda.
This is particularly relevant at present when there is a worldwide financial crisis whose effects are being felt evident in the European economy.
Seepärast teeb raportöör ettepaneku rahastada toiduabi andmise programme täielikult ELi vahenditest.
Therefore the draftsman proposes to have a full EU financing for the food aid assistance programmes.
Kuna tegemist on kriisistsenaariumiga, tuleb tagada ühenduse toiduabi jätkumine, et varustada enim puudustkannatavaid isikuid toiduainetega.
Given that the scenario is one of crisis, it is therefore vital to provide continuity in the Community aid programme serving to supply food to the most needy.
Sekkumisvarude järk-järgulise likvideerimisega on aga kadumas ka vahend, mis siiani on osutunud väga kasulikuks ühenduse kõige vaesemate elanike varustamisel toiduainetega ja millega ühtlasi tagatakse Euroopa tootjatele makstavate hindade stabiilsus.
However, the fact of phasing out intervention stocks also does away with an arrangement that has to date proved a very useful way of supplying food to the most deprived persons in the Community while guaranteeing stable prices for European producers.
Komisjoni uue abikava kohaselt kujunevad peamiseks vahendiks toiduainete jaotamisel kõige vaesematele elanikele otseostud turgudelt.
Under the Commission’s proposed new programme, food is to be supplied to the most needy primarily in the form of purchases made directly on the market.
Kuigi sellega luuakse võimalus laiendada jaotatavate toiduainete valikut, mis aitab kaasa enim puudustkannatavate elanike toidu paremale tasakaalustatusele, on sellel lähenemisviisil kahtlemata ka puudusi.
Although this has the advantage of widening the range of products available for distribution, thus helping those who are most deprived to eat a more balanced diet, it does entail some drawbacks.
Eelkõige ei tagata sellega ühenduse toodete eelistamist, ehkki liikmesriikide põllumajandustootjad on ühise põllumajanduspoliitika peamised osalised ja paljude maapiirkondade majanduse eestvedajad.
In particular, it does nothing to safeguard Community preference, in spite of the fact that farmers in the Member States are the protagonists of the common agricultural policy and the driving force of the economy in many rural areas.
Tuleb arvestada, et uus abikava kuulub ühise põllumajanduspoliitika alla ja seetõttu tuleb tagada selle võimalikult suur kooskõla ühise põllumajanduspoliitika põhimõtetega, võttes lisaks arvesse asjaolu, et Euroopa põllumajandustootjatel ja karjakasvatajatel on keskne roll maapiirkondade arengus.
One point to bear in mind is that the new scheme falls under the CAP and will accordingly need to be kept as closely in line as possible with the principles of that policy, taking into account in addition that European farmers and stockbreeders play a central role in rural development.
Teiseks nähakse komisjoni ettepanekus esmakordselt ette Euroopa abikava kohustuslik kaasrahastamine, millega kaasneb risk, et mõned liikmesriigid ei suuda kogu nõutavat kulutust rahastada.
Secondly, the Commission proposal is for the first time introducing mandatory co-financing into the European programme, thus posing the risk that some Member States might not be able to meet the full cost.
See tagaks vähemalt seni alustatud meetmete jätkumise.
This would at least ensure that earlier measures could continue.
Komisjon soovib abikava eelarvet 2009. aastal suurendada 200 miljonit euro võrra ehk kokku 500 miljoni euroni, millele lisanduksid liikmesriikide sissemaksed.
The Commission is seeking an increase of €200 m in the budget for the scheme in 2009, raising the total to €500 m, to which national contributions would be added.
Abikava kaasrahastamine on kõige murettekitavam aspekt ka heategevusorganisatsioonide jaoks, kelle ülesanne on toiduabi jaotamine, kuna nad kardavad, et sellest võib kujuneda takistus seni alustatud meetmete jätkumisele.
Co-financing of the programme is the most worrying aspect for the charities called upon to distribute food, since they fear that it might pose an obstacle to the continuity of measures begun in the past.
Lisaks võivad abikava kulud toiduainehindade tõusutendentsi tagajärjel lähiaastatel suureneda.
Furthermore, the cost could increase over the next few years as a result of the upward trend in food prices.
Aastate jooksul abikava kohaselt rakendatud toiduabi jaotamine on aidanud saavutada mõlemat eesmärki ning on enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustuse ebakindlust vähendades tõestanud, et on oluline vahend, mille abil aidatakse tagada toiduainetega varustatus Euroopa Liidus, samal ajal sekkumisvarusid vähendades.
Over the years the food distribution plans implemented under the scheme have successfully underpinned the fulfilment of both objectives and, by reducing the food insecurity of the most deprived persons in the Community, have proven to be an essential tool contributing to guaranteeing broad availability of food within the Community while reducing the intervention stocks.
Enim puudustkannatavatele inimestele suunatud uus Euroopa toiduabi kava peab jätkuvalt tagama ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmise ja aitama saavutada ühtekuuluvuspoliitika eesmärke, kindlustades tasakaalustatud, harmoonilise ja jätkusuutliku arengu kõikides piirkondades.
The new European food aid scheme for the most deprived persons has to continue guaranteeing the aims of the CAP and to help achieve cohesion objectives by ensuring balanced, harmonious sustainable development for all regions.
(4 a) Et tagada juba võetud meetmete jätkumine ja vältida olukorda, kus kaasrahastamise nõue takistab kava optimaalset teostamist, peavad vastuvõetavad rahastamiseeskirjad vastama paremini vajadusele vältida liikmesriikide eelarvete liigset koormamist.
(4a) To ensure the continuation of measures already taken, and to prevent co-financing of the programme from impeding its optimal implementation, the financial provisions adopted should be geared more closely to the need to avert an excessive drain on Member States’ budgets.
Suur enamus liikmesriike nõuab, et kogu abikava kulud kaetaks ühenduse eelarvest.
Most Member States are calling for the full cost of the programme to be charged to the Community budget.
Arvamuse koostaja teeb ettepaneku kompromisslahenduseks.
The rapporteur’s amendment puts forward a compromise.
Praegune toiduabi jaotamise kava põhineb ühenduse sekkumisvarudest pärit toodete jaotamisel ja ajutiselt ka turult toiduainete ostmisel.
5) The current food distribution scheme relies on the distribution of products from Community intervention stocks supplemented, on a temporary basis, by purchases on the market.
Ühise põllumajanduspoliitika järjestikused reformid on kaasa toonud sekkumisvahendite vähenemise, kuid ennekõike on varude ja kättesaadavate toodete valikud vähenemise põhjuseks nii toiduks kasutatavate kui ma muude põllumajandustoodete ülemaailmse nõudluse muutumine ja spekulatiivse tegevuse areng (näljaga seotud rahutused jne).
Successive reforms of the CAP have led to a reduction in intervention tools, but the main causes of the reduction in stocks and the range of products available are the expansion in world demand for food and non-food agricultural products and increasing speculation (cf. food riots, etc.)
Järelikult peaks turult ostmised muutuma lisaks sekkumisvarudele abikava toiduainetega varustamise pidevaks allikaks juhul, kui sekkumisvarud ei ole kättesaadavad .
Consequently, market purchases should also be made a permanent source of supply for the scheme to complement intervention stocks, where suitable intervention stocks are not available .
Järelikult peaks turult ostmised muutuma lisaks sekkumisvarudele abikava toiduainetega varustamise pidevaks allikaks , eelistades kohapeal toodetud värskeid toiduaineid .
Consequently, market purchases should also be made a permanent source of supply for the scheme to complement intervention stocks, with preference given to locally produced fresh food products .
Toiduabi jaotamise kavas tuleks erilist tähelepanu pöörata enim puudustkannatavatele isikutele jaotatavate toiduainete kvaliteedile.
The food distribution scheme should pay special attention to the quality of the food products distributed to the most deprived.
Sekkumisvarudest pärit tooted tehakse kättesaadavaks või toidukaubad ostetakse turult selleks , et neid saaks liikmesriikide määratud organisatsioonide kaudu jaotada ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele.
Products in intervention stocks shall be made available or food products shall be purchased on the market so that food products may be distributed to the most deprived persons in the Community through organisations designated by Member States.
Ühendus kaasrahastab abikava abikõlblikke kulusid .
The Community shall co-finance the eligible costs under the scheme.
Abikava rahastamisel tuleb ainult 40% osa ühenduse eraldisest täiendada liikmesriikide osamaksetega .
For the purposes of financing the scheme , the proportion of the Community allocation to be supplemented by contributions from Member States shall not exceed 40% .
Artikkel 27 – lõige 7 – teine lõik – sissejuhatav osa
Article 27 – paragraph 7 – subparagraph 2 – introductory phrase
Ühenduse kaasrahastamise määr meetmete puhul, mille kogurahastamine moodustab kuni 40% ühenduse eraldisest, ei ületa :
The Community co-financing rate , for measures whose total funding accounts for not more than 40% of the Community allocation, shall not exceed:
Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Rolf Berend, Victor Boştinaru, Wolfgang Bulfon, Giorgio Carollo, Bairbre de Brún, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Monica Giuntini, Ambroise Guellec, Gábor Harangozó, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Florencio Luque Aguilar, Jamila Madeira, Iosif Matula, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Giovanni Robusti, Wojciech Roszkowski, Bernard Soulage, Catherine Stihler, Margie Sudre,Oldřich Vlasák
Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Rolf Berend, Victor Boştinaru, Wolfgang Bulfon, Giorgio Carollo, Bairbre de Brún, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Monica Giuntini, Ambroise Guellec, Gábor Harangozó, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Florencio Luque Aguilar, Jamila Madeira, Iosif Matula, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Giovanni Robusti, Wojciech Roszkowski, Bernard Soulage, Catherine Stihler, Margie Sudre,Oldřich Vlasák
Mitmekeelsus: Euroopa rikkus ja ühine kohustus
on Multilingualism: an asset for Europe and a shared commitment
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS.........................................................11
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............11
mitmekeelsuse kui Euroopa rikkuse ja ühise kohustuse kohta
on Multilingualism: an asset for Europe and a shared commitment
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 149 ja 151;
– having regard to Articles 149 and 151 of the EC Treaty,
– võttes arvesse UNESCO 2003. aasta vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooni;
– having regard to the 2003 UNESCO Convention for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage,
– võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Mitmekeelsus: Euroopa rikkus ja ühine kohustus” ( KOM(2008)0566 ) ning sellele teatisele lisatud komisjoni talituste töödokumente ( SEK(2008)2443 , SEK(2008)2444 ja SEK(2008)2445 );
– having regard to the Commission Communication of 18 September 2008 entitled Multilingualism: an asset for Europe and a shared commitment' ( COM(2008)0566 ) and to the accompanying Commission staff working document ( SEC(2008)2443 , SEC(2008)2444 , SEC(2008)2445 ),
– võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2007. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa keeleoskuse uuringu raamistik” ( KOM(2007)0184 );
– having regard to the Commission Communication of 13 April 2007 entitled Framework for the European survey on language competences' ( COM(2007)0184 ),
– võttes arvesse komisjoni 5. novembri 2007. aasta töödokumenti pealkirjaga „Aruanne keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamise tegevuskava elluviimise kohta” ( KOM(2007)0554 ) ning sellele lisatud talituste töödokumenti ( SEK(2007)1222 );
– having regard to the Commission working document of 5 November 2007 entitled Report on the implementation of the Action Plan "Promoting language learning and linguistic diversity"( COM(2007)0554 ), and to the accompanying staff working document ( SEC(2007)1222 ),
– võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas
– having regard to its resolution of 10 April 2008 on a European agenda for culture in a globalising world
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0124 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0124 . ,
– võttes arvesse oma 15. novembri 2006. aasta resolutsiooni uue mitmekeelsuse raamstrateegia kohta
– having regard to its resolution of 15 November 2006 on a new framework strategy for multilingualism
– võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni meetmete kohta mitmekeelsuse ja keeleõppe edendamiseks Euroopa Liidus: Euroopa keeleoskuse näitaja
– having regard to its resolution of 27 April 2006 on measures to promote multilingualism and language learning in the European Union: European Indicator of Language Competence