natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sellega ei saa nõustuda.
This is unacceptable.
Parlament on teinud korduvalt liikmesriikidele ettepaneku läbi vaadata oma õiguslikud menetlused ning võtta meetmeid tõkete kõrvaldamiseks, mis takistavad naistel saada õiguskaitset
Parliament has repeatedly called on the Member States to review the administration of legal procedures and take action to remove barriers which prevent women from obtaining legal protection.
ELT L 261, 6.8.2004, lk 15. .
OJ L 261, 06.08.2004, p.15. .
Ohvrikaitse on Euroopa Liidu peamisi eesmärke vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas ning Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2009. aasta kohtumisel heakskiidetud Stockholmi programmis, mille eesmärk on tugevdada vabadust, turvalisust ja õigust ELis, on märgitud, et kuriteoohvritele või ohus olevatele tunnistajatele tuleks võimaldada spetsiaalseid kaitsemeetmeid, mis kehtivad kogu ELis.
Indeed victim protection is one of the main objectives of the European Union in the area of freedom, security and justice and the Stockholm Programme to strengthen freedom, security and justice in the EU as approved by the European Council at its meeting on 10 and 11 December 2009 states that victims of crime or witnesses who are at risk should be offered special protection measures effective within the Union.
Nõukogu taotlusel andis nõukogu õigusteenistus 17. veebruaril 2010 oma arvamuse
On 17 February 2010, the Council’s Legal Service delivered an opinion
Vt nõukogu 17. veebruari 2010. aasta dokumenti nr 6516/10 , millest järeldub, et ELi toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punkt d võib jääda direktiivi eelnõu õiguslikuks aluseks, kuid algatuse kui kohtuotsuste tunnustamise vahendi esiletoomiseks oleks kohane viidata ka ELi toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punktile a.
See Council document 6516/10 of 17 February 2010. , at the Council’s request, in which it concludes that Article 82(1)(d) TFEU can be relied upon as legal basis for the draft Directive, but that in order to give the initiative its due as an instrument of recognition of judicial decisions, it would be appropriate to refer also to also 82(1)(a) TFEU.
Vastutavate komisjonide seisukoht
The position of the competent committees
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 29. septembril 2010. aastal toimunud ühisel koosolekul võeti vastu hulgaliselt direktiivi eelnõu muudatusettepanekuid ja need kiideti heaks eelneval hääletusel, mille eesmärk oli määrata kindlaks raportööri volitused läbirääkimisteks nõukoguga, et jõuda kompromissile esimesel lugemisel.
At the above-mentioned joint meeting of 29 September 2010 of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, a large number of amendments to the proposed directive were adopted following an orientation vote to establish the rapporteurs' mandate for negotiating with the Council with a view to reaching a compromise in first reading.
Käsitletud küsimustest puudutas muudatusettepanek 1 ELi toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punkti a (igat liiki kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste tunnustamine) lisamist täiendava õigusliku alusena.
Amendment 1 of the amendments in question would add Article 82(1)(a) TFEU, concerning the recognition of all forms of judgments and judicial decisions as an additional legal basis.
Arusaadavalt tähendab see ka kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste tunnustamist kriminaalasjades.
Clearly this refers to judgments and judicial decisions in criminal matters.
Samal ajal võeti vastu teisi muudatusettepanekuid (muudatusettepanekud 18 ja 84), milles on selgelt sätestatud, et direktiivi ettepanek ei mõjuta, muuda ega asenda tsiviilasjades vastastikust tunnustamist käsitlevate õigusaktide kohaldamist.
At the same time, other amendments (Amendments 18 and 84) were adopted which explicitly state that the proposed directive will not affect the application of, nor amend or replace, existing mutual recognition instruments in civil matters.
20. mai 2010. aasta raporti projekti seletuskirjas kinnitavad raportöörid, et nad on suures osas nõus nõukogu ettepanekuga, kuid rõhutavad, et algatusele on jäetud teadlikult lai reguleerimisala, ja Euroopa lähenemiskeeldu „tuleks kohaldada kõigi kuriteo ohvrite suhtes, nagu inimkaubanduse ohvrid, naiste suguelundite moonutamise, sundabielude, aukuritegude, intsesti, soolise vägivalla ohvrid, kuriteo tunnistajad, terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse ohvrid, olenemata ohvrite vanusest või soost, kui on olemas kindlaks tehtud ründaja”.
In the explanatory memorandum to the draft report of 20 May 2010 the rapporteurs state that they "largely agree with the Council’s proposal", while emphasising that the scope of the initiative is deliberately wide and that a European protection order "should be applicable to all victims of crime, such as victims of human trafficking, victims of female genital mutilations, forced marriages, honour killings, incest, gender violence, witnesses, victims of terrorism and victims of organised crime, regardless of the age or sex of the victim, where there is an identified aggressor".
Lisaks sellele on öeldud, et muudatusettepanekute eesmärk on parandada ettepaneku teksti, et tagada „õiguskaitse järjepidevus” ja „Euroopa lähenemiskeelu mittetunnustamise või tagasilükkamise põhjuste vähendamine”.
It is further stated that the proposed amendments aim at improving the proposed text by "ensuring continuity of legal protection" and "limiting the reasons for refusal to recognise, or rejection of, a European protection order".
Kavandatav õiguslik alus
The proposed legal basis
Direktiivi ettepaneku kavandatud õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punkt d.
The legal basis put forward for the proposed directive is Article 82(1) point (d) of the TFEU.
Vastutavad komisjonid on teinud ettepaneku lisada õigusliku alusena sama lõike punkt a.
The competent committees propose adding point (a) of the same article to the legal basis.
ELi toimimise lepingu artikkel 82
Article 82 TFEU
a) kehtestada eeskirjad ja menetlused igat liiki kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste tunnustamise tagamiseks kõikjal liidus;
( a ) lay down rules and procedures for ensuring recognition throughout the Union of all forms of judgments and judicial decisions ;
b) ennetada ja lahendada kohtualluvuse konflikte liikmesriikide vahel;
(b) prevent and settle conflicts of jurisdiction between Member States;
c) toetada kohtunike, prokuröride ning kohtute ja prokuratuuride töötajate koolitust;
(c) support the training of the judiciary and judicial staff;
d) hõlbustada liikmesriikide õigusasutuste või samaväärsete asutuste vahelist koostööd kriminaalasjade menetlemisel ja otsuste täitmisel.
(d) facilitate cooperation between judicial or equivalent authorities of the Member States in relation to proceedings in criminal matters and the enforcement of decisions .
Eesmärgi ja sisu analüüs
Analysis of aim and content
Euroopa Kohus on kinnitanud
As the Court of Justice has confirmed,
3. septembri 2009 otsus kohtuasjas C-166/07: parlament versus nõukogu, EKLis seni avaldamata. , et meetme õiguslik alus peab tuginema objektiivsetele teguritele, mis alluvad kohtulikule läbivaatusele, sealhulgas eelkõige meetme eesmärk ja sisu.
Judgment of 3 September 2009 in Case C-166/07 Parliament v. Council , not yet reported in the ECR. the choice of the legal basis for a measure must rest on objective factors which are amenable to judicial review, including, in particular, the aim and the content of the measure.
Arvestades lahendatava küsimuse ulatust, tuleb alustuseks analüüsida seda, kuidas Euroopa lähenemiskeeld peaks toimima.
Given the scope of the question which has to be answered, it is necessary to approach this question by analysing how the European Protection Order is intended to work.
Mis on Euroopa lähenemiskeeld?
What is a European Protection Order?
Euroopa lähenemiskeeld on õigusasutuse otsus, mis on seotud liikmesriigi poolt välja antud kaitsemeetmega ning mille eesmärk on hõlbustada teisel liikmesriigil võtta vajaduse korral kaitsemeetmeid tema enda siseriikliku õiguse alusel, eesmärgiga kaitsta isiku elu, kehalist ja psühholoogilist puutumatust, vabadust või seksuaalset puutumatust
A European Protection Order (hereinafter “EPO”) is a judicial decision relating to a protection measure issued by a Member State and aiming at facilitating the taking by another Member State, where appropriate, of a protection measure under its own national law with a view to safeguarding the life, physical and psychological integrity, freedom or sexual integrity of a person
Direktiivi ettepaneku artikkel 1. .
Article 1 of the proposed directive. .
Seega võib Euroopa lähenemiskeelu väljastada ainult siis, kui otsuse teinud riik on juba vastu võtnud kaitsemeetme.
Consequently, an EPO may be issued only where the issuing State has already issued a protection measure.
Kaitsemeede on liikmesriigi pädeva asutuse vastu võetud otsus, millega kehtestatakse ohustava isiku suhtes üks või mitu artikli 2 lõikes 2 loetletud kohustust või keeldu, eeldusel et selliste kohustuste või keeldude rikkumine on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt kuritegu või võib selles liikmesriigis olla muul viisil karistatav vabaduskaotusega.
A protection measure is a decision adopted by a competent authority of a Member State imposing on a person causing danger one or more of the obligations or prohibitions referred to in Article 2(2), provided that the infringement of such obligations or prohibitions constitutes a criminal offence under the law of the Member State concerned or may otherwise be punishable by a deprivation of liberty in that Member State.
Artikli 2 lõikes 2 on loetletud järgmised kohustused ja keelud:
The prohibitions and obligations set out in Article 2(2) are as follows:
a) kohustus mitte siseneda teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse, kus kaitstav isik elab või mida ta külastab;
(a) an obligation not to enter certain localities, places or defined areas where the protected person resides or that he visits;
b) kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas;
(b) an obligation to remain in a specified place, where applicable during specified times;
c) kohustus, mis sisaldab piiranguid otsuse teinud riigi territooriumilt lahkumise suhtes;
(c) an obligation containing limitations on leaving the territory of the issuing State;
d) kohustus vältida kontakte kaitstava isikuga või
(d) an obligation to avoid contact with the protected person; or
e) keeld läheneda kaitstavale isikule lähemale kui ettenähtud kaugusele.
(e) a prohibition on approaching the protected person closer than a prescribed distance.
Euroopa lähenemiskeelu väljastamine
Issue of an EPO
Euroopa lähenemiskeelu võib välja anda igal ajal, kui kaitstav isik kavatseb lahkuda või on lahkunud otsuse teinud riigist teise liikmesriiki.
An EPO may be issued at any moment when the protected person intends to leave or has left the issuing State for another Member State.
Euroopa lähenemiseelu võib välja anda tingimusel, et otsuse teinud riik on vastu võtnud kaitsemeetme.
The issue of an EPO is conditional upon the prior adoption of a protection measure in the issuing State.
Euroopa lähenemiskeelu võib välja anda ainult otsuse teinud riigi õigus- või muu pädev asutus
An EPO may be issued only by a judicial or other competent authority
Vastavalt artiklile 4 teatavad liikmesriigid nõukogu pesekretariaadile, milline õigusasutus (või millised õigusasutused) on pädev (pädevad) Euroopa lähenemiskeeldu välja andma ja sellist keeldu tunnustama.
Under Article 4, Member States have to notify the General Secretariat of the Council of their authority or authorities competent to issue and recognise EPOs.
Liikmesriigid võivad pädevateks otsuseid tegevateks asutusteks määrata asutused, mis ei ole õigusasutused, tingimusel et asjaomastel asutustel on pädevus võtta vastu samalaadseid otsuseid vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele ja menetlustele. kaitstava isiku taotlusel.
Member States may designate non-judicial authorities as competent authorities, provided that such authorities have the competence to take decisions of a similar nature under their national law and procedures. of the issuing State at the request of the protected person.
(Kaitstav isik võib esitada taotluse täidesaatva riigi pädevale asutusele, kes peab seejärel edastama taotluse otsuse teinud riigi pädevale asutusele.)
(The protected person may make the request to the competent authority of the executing State, but that authority will then have to forward the request to the competent authority of the issuing State.)
Asutus, kes võtab vastu kaitsemeetme käesoleva direktiivi tähenduses, on kohustatud teavitama kaitstavat isikut võimalusest taotleda Euroopa lähenemiskeeldu, kui isik kavatseb liikuda teise liikmesriiki.
Authorities adopting a protection measure within the meaning of the directive are under a duty to inform the protected person about the availability of an EPO should that person intend to move to another Member State.
Neil on samuti kohustus soovitada nimetatud isikul taotleda enne lahkumist Euroopa lähenemiskeelu väljastamist.
They are also under a duty to advise that person to apply for an EPO before they go.
Euroopa lähenemiskeelu vorm
Form of the EPO
Direktiivi ettepanekule on lisatud tüüpvorm.
A standard form is annexed to the proposed directive.
Sellel peab olema teave kaitstava isiku andmete ja kodakondsuse kohta
It has to contain information as to the identity and nationality of the protected person
Kui kaitstav isik on alaealine või piiratud teovõimega, andmed nimetatud isiku seadusliku esindaja kohta. ; selliste tehnoloogiliste vahendite kasutamine, mis on antud kaitstava isiku käsutusse; otsuse teinud riigi pädeva asutuse andmed; vastu võetud Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva kaitsemeetme kirjeldus; kokkuvõte faktidest ja asjaoludest, mis tingisid otsuse teinud riigis kaitsemeetme kehtestamise; kaitsemeetmega kehtestatud kohustused või keelud, nende kestus ning selgesõnaline märge selle kohta, et selle rikkumist käsitatakse kuriteona otsuse teinud riigi õigusaktide alusel või see võib olla muul viisil vabaduskaotusega karistatav; andmed ohustava isiku kohta; muud asjaolud, mis võivad mõjutada ohu hindamist, ja vajaduse korral selgesõnaline viide sellele, et nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus või nõukogu raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus on juba teisele liikmesriigile edastatud, ning sellist kohtuotsust või otsust jõustava pädeva asutuse andmed.
And of that person’s legal representative if the protected person is a minor or lacks legal capacity. ; the use of any technological instruments provided to the protected person; particulars of the competent authority of the issuing State; the identification of the protection measure on the basis of which the EPO is adopted; a summary of the facts and circumstances which led to the imposition of the protection measure; the obligations or prohibitions imposed by the protection measure, their length and the express indication that their infringement constitutes a criminal offence under the law of the issuing State or may otherwise be punishable by a deprivation of liberty; the identification of the person causing a danger; any other circumstances that could have an influence on the assessment of the danger, and, where appropriate, the express indication that a judgment, as defined by Article 2 of Council Framework Decision 2008/947/JHA, or a decision on supervision measures, as defined by Article 4 of Council Framework Decision 2009/829/JHA, has already been transferred to another Member State and the identification of the competent authority for the enforcement of such a judgment or decision.
Kas täidesaatev riik peab tunnustama Euroopa lähenemiskeeldu?
Does the executing State have to recognise an EPO?
Vastavalt artiklile 3 on liikmesriigid kohustatud tunnustama direktiivi kohast Euroopa lähenemiskeeldu ning tähelepanu tuleks pöörata asjaolule, et artiklis 3 on sätestatud, et „...direktiiv ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse üldpõhimõtteid, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 6”.
Article 3 makes it obligatory for Member States to recognise an EPO made in accordance with the directive and it should noted that the second paragraph of Article 3 provides that the “directive shall not have the effect of modifying the obligation to respect fundamental rights and fundamental legal principles as enshrined in Article 6 of the TEU.”
Artikli 9 kohaselt võib liikmesriik siiski põhjendatult keelduda Euroopa lähenemiskeelu tunnustamisest.
However, under Article 9, a Member State may give a reasoned refusal to recognise an EPO.
Tunnustamisest võib keelduda järgmistel põhjustel:
The permitted grounds for refusal are:
a) Euroopa lähenemiskeeld ei ole lõplik või seda ei ole lõpule viidud täidesaatva riigi pädeva asutuse poolt kehtestatud tähtaja jooksul;
(a) the EPO is not complete or has not been completed within the time-limit set by the competent authority of the executing State;
b) artikli 2 lõikes 2 sätestatud nõuded
(b) the requirements set out in Article 2(2)
Vt eespool. ei ole täidetud;
See above. have not been met;
c) kaitse tuleneb sellise karistuse või meetme kohaldamisest, mis on täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt hõlmatud amnestiaga ning seotud teoga, mis kuulub kõnealuste õigusaktide alusel selle riigi pädevusse;
(c) the protection derives from the execution of a penalty or measure that is covered by amnesty according to the law of the executing State and relates to an act which falls within its competence according to that law;
d) täidesaatva riigi õigusaktide alusel on ohustaval isikul puutumatus, mis muudab kaitsemeetmete vastuvõtmise võimatuks.
(d) there is immunity conferred under the law of the executing State on the person causing danger, which makes it impossible to adopt the protection measures.
Mida tehakse täidesaatvas riigis?
What happens in the executing State?
Kooskõlas direktiivi ettepaneku artikliga 8 teeb täidesaatva riigi pädev asutus järgmist:
Under Article 8 of the proposed directive, the competent authority in the executing State has to
a) tunnustab Euroopa lähenemiskeeldu ja võtab kõik meetmed, mis oleksid võimalikud selle riigi õigusaktide alusel sarnasel juhul, et tagada kaitstava isiku kaitse (välja arvatud juhul, kui ta otsustab tugineda mõnele mittetunnustamise põhjusele);
(a) recognise the EPO and take all measures that would be available under its national law in a similar case in order to ensure the protection of the protected person (unless it decides to invoke one of the grounds for non-recognition);
b) annab ohustavale isikule teavet võetud meetmete kohta;
(b) inform the person causing danger of any measure which it takes;
c) võtab kõik vajalikud kiireloomulised ja ajutised meetmed kaitstavale isikule jätkuva kaitse tagamiseks ja
(c) take any urgent and provisional measure needed in order to ensure the continued protection of the protected person; and
d) teatab viivitamata otsuse teinud riigi pädevale asutusele igast Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva ja selles kirjeldatud kaitsemeetme rikkumisest (kasutades selleks tüüpvormi).
(d) immediately notify the competent authority of the issuing State of any breach of the protection measure underlying the EPO (using a standard form).
Täidesaatva riigi pädev asutus teatab otsuse teinud riigi pädevale asutusele ja kaitstavale isikule vastu võetud meetmetest.
The competent authority of the executing State has to inform the competent authority of the issuing State and the protected person about the measures which it adopts.
Euroopa lähenemiskeelu väljastamisele järgnev tegevus
Action subsequent to the issue of an EPO
Ainult otsuse teinud riik võib uuendada, läbi vaadata, tühistada või muuta kaitsemeedet, väljastada vahistamismääruse jne või algatada uue kriminaalmenetluse ohustava isiku suhtes ning seda tehakse vastavalt selle riigi õigusaktidele (artikkel 10)..
Only the issuing State may renew, review, withdraw or modify the protection measure, issue an arrest warrant, etc. or initiate any new criminal proceedings against the person causing the danger, which it is to do under its law (Article 10).
Täidesaatev riik võib loobuda Euroopa lähenemiskeelu tunnustamisest ainult siis, kui on tõendeid selle kohta, et kaitstav isik on täidesaatva riigi territooriumilt lõplikult lahkunud.
The executing State may revoke the recognition of an EPO only where there is evidence that the protected person has definitively left its territory (Article 11).
Täidesaatva riigi pädeva asutuse poolt käesoleva direktiivi alusel tehtud otsuste suhtes kohaldatakse kõnealuse riigi õigusakte (artikkel 13).
Decisions made by the competent authority of the executing State under the directive are to be governed by its national law (Article 13).
Võttes arvesse Euroopa lähenemiskeelu ettepaneku sisu, nagu see nähtub eelnevast analüüsist, on täiesti asjakohane lisada õigusliku alusena artikli 82 lõike 1 punktile d, mille eesmärk on hõlbustada liikmesriikide õigus- või muude samaväärsete asutuste koostööd kriminaalasjades ja otsuste täitmisel, artikli 82 lõike 1 punkt a, milles käsitletakse „igat liiki kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste tunnustamise” tagamise eeskirju ja menetlusi.
Given the nature of the proposed European Protection Order as it appears from the foregoing analysis, it is entirely appropriate to add to the legal basis of Article 82(1)(d), which aims at facilitating cooperation between national judicial or equivalent authorities in relation to criminal proceedings and the enforcement of decisions, Article 82(1)(a), which deals with rules and procedures for ensuring "recognition of all forms of judgments and judicial decisions".
Seepärast ollakse seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punkti d võib pidada direktiivi eelnõu õiguslikuks aluseks, kuid algatusele kui õigusasutuste otsuste tunnustamise vahendile kaalu andmiseks oleks asjakohane viidata ka ELi toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punktile a.
Consequently, it is considered that Article 82(1)(d) TFEU can be relied upon as legal basis for the draft Directive, but that in order to give the initiative its due weight as an instrument of recognition of judicial decisions, it would be appropriate to refer also to Article 82(1)(a) TFEU.
Õiguskomisjon arutas eespool mainitud küsimust 28. oktoobri 2010. aasta koosolekul .
The committee considered the above question at its meeting of 28 October 2010.
Sellest tulenevalt otsustas õiguskomisjon 28. septembri 2010. aasta koosolekul ühehäälselt
At its meeting of 28 October 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Lõpphääletuse ajal olid kohal: Raffaele Baldassarre (tegevesimees), Sebastian Valentin Bodu (aseesimees), Eva Lichtenberger (raportöör), Franēoise Castex, Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Daniel Hannan, Kurt Lechner, Bernhard Rapkay, Diana Wallis, Cecilia Wikström ja Tadeusz Zwiefka. soovitada järgmist: direktiivi ettepanek tuleks võtta vastu ELi toimimise artikli 82 lõike 1 punktide a ja b alusel.
The following were present for the final vote: Raffaele Baldassarre (acting Chair), Sebastian Valentin Bodu (Vice-Chair), Eva Lichtenberger (rapporteur), Françoise Castex, Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Daniel Hannan, Kurt Lechner, Bernhard Rapkay, Diana Wallis, Cecilia Wikström and Tadeusz Zwiefka , to recommend you as follows: the proposed Directive should be adopted on the basis of Article 82(1)(a) and (d) TFEU.
LIBE-FEMM (komisjonide ühised koosolekud -kodukorra artikkel 51)
LIBE-FEMM (Joint Committee meetings - Rule 51)
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council laying down the rules and general principles concerning mechanisms for control by Member States of the Commission’s exercise of implementing powers