natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. arvestades, et nõukogu määrusega (EÜ) nr 1083/2006 (edaspidi: üldmäärus), ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suunistega (edaspidi: strateegilised suunised), riikliku strateegilise raamistikuga ning rakenduskavadega on kehtestatud ja esile toodud ühtekuuluvuspoliitika strateegiline mõõde, millega tagatakse kooskõla Euroopa Liidu prioriteetidega – Euroopa ja selle piirkondade muutmine atraktiivsemateks investeerimis- ja töökohtadeks, teadmiste ja uuendustegevuse edendamine majanduskasvu huvides ning rohkemate ja paremate töökohtade loomine;
C. whereas the strategic dimension of cohesion policy guaranteeing consistency with the European Union’s priorities – making Europe and its regions more attractive places in which to invest and work, improving knowledge and innovation for growth and creating more and better jobs – is provided and highlighted through Council Regulation (EC) No 1083/2006 (hereinafter: the General Regulation), the Community strategic guidelines on cohesion (hereinafter: the Strategic Guidelines), the National Strategic Reference Framework (NSRF) and the Operational Programmes (OP),
D. arvestades, et strateegiaaruannete koostamine on ühtekuuluvuspoliitika uus vahend, mis võeti kasutusele käesoleval programmitöö perioodil vastavalt üldmäärusele, et kontrollida strateegiliste suuniste rakendamist eesmärgiga suurendada ühtekuuluvuspoliitika strateegilist sisu ning edendada selle läbipaistvust ja vastutust, ning arvestades, et saadud teabest ja kogemustest tuleks võtta õppust järgmise programmitöö perioodi planeerimisel;
D. whereas the strategic reporting exercise represents a new instrument of cohesion policy, introduced in the present programming period through the General Regulation as an instrument for examining the implementation of Strategic Guidelines, aiming at increasing the strategic content and promoting the transparency and accountability of cohesion policy, and whereas lessons should be learnt from the information and experience gained when planning the next programming period;
E. arvestades, et vahendite eraldamisel Lissaboni eesmärkide saavutamiseks määrati kindlaks kokkulepitud 86 prioriteetkava allrühmad, mis on majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava prioriteedid, ning arvestades, et lähenemiseesmärgi piirkondade jaoks määrati kindlaks 47 toetatavat prioriteetset teemat, samas kui piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi piirkondades määrati kindlaks ainult 33 prioriteetset teemat;
E. whereas Lisbon earmarking is the exercise whereby subsets of the agreed 86 priority schemes were identified as specific priorities under the Lisbon Growth and Jobs Agenda and whereas, for the Convergence objective regions, 47 priority themes were identified as earmarked priorities, while in Regional Competitiveness and Employment objective regions only 33 priority themes were identified,
F. arvestades, et liikmesriikide 2009. aasta strateegiaaruannete koostamisel leppisid komisjon ja liikmesriigid kokku, et andmeid vahetatakse vaid prioriteetsete teemade kohta eesmärgi kaupa, kehtestades andmetest väljavõtte tegemise kuupäevaks 30. septembri 2009, mil liikmesriike mõjutas endiselt majanduskriis ja nii mõnelgi riigil tuli programmitöö perioodi alguses toime tulla esialgsete raskustega, ning arvestades, et eeldatavasti on 2013. aasta strateegiaaruanne informatiivsem;
F. whereas for the 2009 national strategic reports, the Commission and the Member States agreed to exchange data only on the priority themes by objective, with a target date of 30 September 2009 for extraction, a date when Member States were still suffering from the effects of the economic crisis, with some facing initial difficulties at the beginning of the programming period, and whereas it is expected that more informative data can be gleaned from the 2013 Strategic Report,
G. arvestades, et Euroopa piirkondade vahel valitseb jätkuvalt silmatorkav majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane ebavõrdsus, mis on ühest küljest kahe viimase laienemise loomulik tagajärg ning on teisalt tingitud üleilmse finants- ja majanduskriisi otsesest mõjust, kuigi nimetatud ebavõrdsus on möödunud kümnendi jooksul vähenenud tänu ühtekuuluvuspoliitika aktiivsele rollile, mis on määrava tähtsusega, et tagada konkurentsivõime ja majanduskasv, võttes samas arvesse piirkondlikke iseärasusi;
G. whereas European regions are still facing striking economic, social and environmental disparities, partly as a natural consequence of the last two enlargements and also due to the direct effects of the global financial and economic crisis, even though these disparities have shrunk over the past decade through the active contribution of cohesion policy which is crucial for ensuring competitiveness and economic growth while taking into account regional specificities;
H. arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on Euroopa majanduse taastamise kavas keskse tähtsusega, võimaldades mõista struktuurifondide kui majandusliku stiimuli olulisust eelkõige väikeettevõtjatele, kestlikkusele ja energiatõhususele, ning arvestades, et komisjonil paluti esitada 2010. aastal aruanne Euroopa kriisiohje raames vastu võetud meetmete rakendamise kohta,
H. whereas cohesion policy has been a key element of the European Economic Recovery Plan (EERP), demonstrating the importance of the Structural Funds as tools of economic stimulus, in particular for small businesses, sustainability and energy efficiency, and whereas the Commission was asked to present a report in 2010 about the uptake of measures adopted as part of Europe’s response to the crisis,
10. rõhutab, kui oluline on parandada infrastruktuuri ja teenuseid ning muuta need taskukohaseks ebasoodsamates mikropiirkondades, kus sotsiaalselt tõrjutud isikute (nt romad) osakaal on suur;
Stresses the importance of improving infrastructure and services for disadvantaged microregions with a high concentration of socially marginalised people (e.g. the Roma), and also making them affordable;
12. tuletab meelde, et ligi 23,7% (82 miljardit eurot) Ühtekuuluvusfondi ja struktuurifondide rahalistest eraldistest aastateks 2007–2013 on ette nähtud transpordile, kuid ainult pool sellest kulutatakse üleeuroopalise transpordivõrgu projektidele (17 miljardit eurot üleeuroopalise transpordivõrgu prioriteetsetele projektidele ja 27,2 miljardit eurot üldisele osale), teine pool on ette nähtud investeeringuteks riiklikesse, piirkondlikesse ja kohalikesse projektidesse, mis ei ole üleeuroopalise transpordivõrgu kaartidel näidatud; rõhutab, et Ühtekuuluvusfondist ja struktuurifondidest transpordile eraldatud vahendid on jagatud transpordiliikide ja võrgustike vahel viisil, mis ei võta piisavalt arvesse Euroopa Liidu eesmärke;
Recalls that about 23.7% (EUR 82 billion) of the Cohesion and Structural Funds allocation for 2007-2013 is intended for transport, but only half of it will be spent on TEN-T projects (EUR 17 billion on the TEN-T priority network and EUR 27.2 billion for the comprehensive part), with the other half being earmarked for investment in national, regional and local projects not indicated on the TEN-T maps; stresses that cohesion and structural funding allocated to transport is distributed between transport modes and networks in a way which takes insufficient account of the objectives of the European Union;
19. on seisukohal, et kiire projektide valik ja rakendamine ning eraldatud vahendite üleüldine parem kasutamine on eriti vajalik sellise tegevuse puhul, mille eesmärk on eelkõige majanduskriisi negatiivse mõjuga toimetulekuks parandada inimkapitali, edendada tervishoidu ja soodustada haiguste ennetamist, tagada võrdsed võimalused, toetada tööturge ja suurendada sotsiaalset kaasatust;
Considers that in some cases rapid project selection and implementation and an overall better use of the allocated funds is particularly needed for the activities aimed at improving human capital, promoting health and fostering disease prevention, ensuring equal opportunities, supporting labour markets and enhancing social inclusion, especially in order to overcome the negative impacts of the economic crisis;
21. rõhutab, et mõnes valdkonnas takistab projektide tõhusat valikut ja rakendamist asjaolu, et puuduvad vajalikud eeltingimused, nagu lihtsamad taotlusmenetlused riigi tasandil, selged riiklikud prioriteedid teatavates sekkumisvaldkondades, ELi õigusaktide õigeaegne ülevõtmine ja ühendatud institutsiooniline ja haldussuutlikkus, ning liigne bürokraatia; kutsub seetõttu liikmesriike ja piirkondi üles hõlbustama poliitika rakendamist, tegeledes nimetatud probleemidega ja kohandades eelkõige õigusraamistikku riigiabi, riigihangete ja keskkonnanormide valdkonnas, ning viima ellu institutsioonilisi reforme;
Underlines the fact that effective selection and implementation of projects in some areas is hampered by missing relevant preconditions such as simpler application procedures at national level, clear national priorities for certain areas of intervention, timely transposition of EU laws and consolidated institutional and administrative capacity, and by excessive national red tape; calls therefore on Member States and regions to facilitate policy implementation by tackling these challenges and in particular by adapting the legal framework in the field of state aid, public procurement and environmental rules and pursue institutional reforms;
23. mõistab hukka asjaolu, et kuigi strateegiaaruandes tuleks esile tuua struktuurifondidest kaasrahastatud programmide panus ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide rakendamisse, ei sisalda aruanne põhjalikke andmeid piirkondlike erinevuste kohta aastani 2009;
Deplores the fact that, although the Strategic Report should highlight the contribution of the programmes cofinanced by the Structural Funds towards implementing the objectives of cohesion policy, it does not provide comprehensive data on the situation regarding regional disparities up to 2009;
Majanduskriisile reageerimine
Response to the e conomic c risis
Koostoime loomine ja regionaalpoliitika vahendite valdkondliku hajutamise vältimine
Creating s ynergies and a voiding the s ectoral d ispersion of r egional p olicy r esources
Järelevalve ja hindamine
Monitoring and e valuation
32. rõhutab, et komisjon peab tagama tõhusad ja pidevad järelevalve- ja kontrollisüsteemid, et parandada struktuurifondide rakendussüsteemi juhtimist ja tõhusust; palub komisjonil tõhustada liikmesriikide edusammude jälgimise järjepidevust ja kvaliteeti, muutes kohustuslikuks põhinäitajate miinimumkogumi kasutamise järgmise programmitöö perioodi riiklikes strateegiaaruannetes, et lihtsustada võrdlemist ja tulemustele suunatust, ning esitades üksikasjalikumad suunised;
Underlines the need for the Commission to ensure efficient and constant monitoring and control systems in order to improve governance and effectiveness of the delivery system of the Structural Funds; calls on the Commission to enhance the coherence and quality of monitoring of the progress made by Member States by making obligatory the use of a minimum set of core indicators in national strategic reports in the next programming period to facilitate comparison and result-orientation, by providing more detailed guidance;
Head tavad
Good p ractices
39. nõuab, et liikmesriigid ja piirkondlikud omavalitsused tõhustaksid suutlikkuse suurendamist ja vähendaksid halduskoormust, et tagada eelkõige projektide kaasrahastamine riikide osamaksetega, ning kehtestaksid vajadusel finantskorralduse toetuse, et suurendada vahendite kasutamisvõimet ja vältida edasisi suuri viivitusi investeerimisel;
Calls for the Member States and regional authorities to enhance capacity-building and reduce the administrative burden, in particular to ensure the cofinancing of projects by national contributions and, when relevant, to introduce financial engineering support, in order to increase the absorption of the funds and to avoid further major delays in investing;
41. palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada võimalust, mida pakub finantsperspektiivi 2007–2013 ja ühtekuuluvuspoliitika vahekokkuvõte, et tagada Euroopa rahastamise suurem kasutamisvõime perioodil 2011–2013;
Calls on the Commission and Member States to use the opportunity of the mid‑term review of the financial perspective 2007-2013 and of cohesion policy to ensure increased absorption of European funding in the period 2011‑2013;
Rakendusraportites analüüsitakse ELi õigusaktide siseriiklikku õigusesse ülevõtmist ning nende rakendamist ja jõustamist liikmesriikides.
Implementation reports analyse the transposition of EU legislation into national law and the implementation and enforcement thereof in the Member States.
Ühtekuuluvuspoliitika puhul koosneb õiguslik raamistik vahetult kohaldatavatest määrustest.
In the case of cohesion policy, the legislative framework consists of directly applicable regulations.
Pärast komisjoni teatise „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” avaldamist saab Euroopa Parlament rakenduskavade rakendamisprotsessi lõpuks esimest korda tõeliselt analüüsida.
With the publication of the Communication from the Commission ‘Cohesion Policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ a first real analysis of the implementation process of the Operational Programmes can finally be accomplished by the European Parliament.
Seega analüüsitakse käesolevas raportis, kas liikmesriigid kohaldavad õigusakte nõuetekohaselt, ja seda, kuidas liikmesriigid on ühenduse strateegilisi suuniseid mõistnud ja järginud oma riiklike strateegiliste raamistike ja rakenduskavade rakendamisel.
Thus, this Report analyses whether legislation has been properly applied by the Member States as well as the way in which the Member States have understood and followed the Community Strategic Guidelines when implementing their National Strategic Reference Frameworks and Operational programs.
Raport on koostatud peamiselt järgmise kahe dokumendi alusel: komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale pealkirjaga „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (edaspidi: strateegiaaruanne) ja teatisele lisatud komisjoni talituste töödokument .
The report has been elaborated mainly on the basis of two following documents: Communication from the Commission to the European Parliament, the Council and the Court of auditors entitled Cohesion Policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013 (hereinafter Strategic Report) and the Commission Staff Working Document accompanying the Communication.
Strateegiaaruannete koostamine kujutab endast ühtekuuluvuspoliitikas uut vahendit, mis võeti kasutusele käesoleval programmitöö perioodil vastavalt üldmäärusele, mille kohaselt aruanded on vahend kontrollimaks strateegiliste suuniste rakendamist.
The strategic reporting exercise represents a new feature of cohesion policy introduced in the present programming period through the General Regulation as an instrument of examining the implementation of Strategic Guidelines.
Nende koostamise eesmärk nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (üldmäärus) põhjenduses 36 sätestatu kohaselt on viia ühtekuuluvuspoliitika strateegiline sisu kooskõlla ühenduse prioriteetidega ja soodustada sellega läbipaistvust.
The aim of this exercise, as stated in Recital 36 of Council Regulation 1083/2006 (General Regulation), is to increase the strategic content and promote the transparency of cohesion policy through integration with the Community's priorities.
Sama määruse artikli 29 lõige 2 ning artikli 30 lõiked 1 ja 2 annavad strateegiaaruannete koostamisele õigusliku aluse.
Articles 29(2), 30(1) and 30(2) of the same Regulation provide a legal basis for the strategic reporting.
Kõnealuse määruse kohaselt nõuti liikmesriikidelt esimeste riiklike strateegiaaruannete esitamist hiljemalt 2009. aasta lõpuks.
According to this Regulation, the Member States were required to provide the first national strategic reports at the latest by the end of 2009.
Strateegiaaruandes esitatud andmed põhinevad asjaomastel riiklikel strateegiaaruannetel.
The data presented in the Strategic Report is based on these national strategic reports.
Programmide rakendamine
Implementation of the Programmes
Esmalt tuleb märkida, et komisjon ja liikmesriigid leppisid kokku, et vahetavad liikmesriikide 2009. aasta strateegiaaruannete koostamisel andmeid, mille väljavõtete kuupäev on 30. september 2009, kuid mõned liikmesriigid tegid andmete väljavõtteid muudel kuupäevadel.
First of all, it has to be noted that the Commission and the Member States agreed to exchange data for the 2009 national strategic reports with a target date of 30/09/2009 for extraction , but some Member States extracted data on other dates.
Seetõttu tuleb võrdleva analüüsi tegemisel võtta arvesse mitmekuulist erinevust, sest see võib mõjutada konkreetsele sektorile määratavate eraldiste suurust.
Thus, the differences of several months must be taken into account while making comparative analysis, because it could influence the volume of allocations made to a particular sector.
Aruannetes kajastatud väljavalitud projektide rahaline maht on 93,4 miljardit eurot, mis moodustab 27,1 % sellel ajavahemikul kättesaadavatest ELi vahenditest.
The reported financial volume of projects selected is 93.4 billion EUR representing 27.1 % of available EU resources in the current period.
Nimetatud keskmine määr kehtib nii kolme ühtekuuluvuspoliitika eesmärgi puhul kui ka Lissaboni prioriteetidega seotud projektide valikul ning ühenduse strateegiliste suuniste rakendamise edusammude kohta.
This average rate applies to the three cohesion policy objectives as well as to the Lisbon earmarking categories and to the progress in implementing the Community Strategic Guidelines.
Aruannete kohaselt on Lissaboni prioriteetidega seotud projektidele kokku eraldatud 63 miljardit eurot ning Lissaboni prioriteetidega seotud projektide valimine toimub samas tempos või isegi pisut kiiremini kui projektide valik muude meetmete jaoks.
A total of 63 billion EUR is reported as allocated to Lisbon earmarking projects and that project selection under Lisbon earmarking is at the same level or slightly faster than selection for other actions.
Liikmesriikide edusammude eespool toodud keskmist määra võib pidada mõistlikuks, võttes arvesse üleilmse kriisi poolt 2008.–2009. aastal põhjustatud sotsiaalmajandusliku olukorra tõsist halvenemist ning samuti ajavahemikuks 2007.–2013. suunatud poliitika reformi, kuna mõlemad mainitud tegurid mõjutavad tugevalt rakendamist.
The abovementioned average progress made by the Member States can be considered rather reasonable given the context of serious deterioration in the socio-economic situation in 2008-2009 due to the global crisis, but also the reform made to the policy for the period 2007-2013, as both of these factors have had strong impact upon implementation.
Samas on kriis tõestanud struktuurifondide olulisust; eelkõige Euroopa Sotsiaalfond osutus väga kasulikuks paljudes piirkondades ette tulnud heidutavate ülesannete lahendamisel.
At the same time, the crisis has also proved the relevance of the Structural Funds, in particular, the European Social Fund turned out to be very useful in tackling daunting challenges in many regions.
Seda tõendab Euroopa majanduse taastamise kava toetuseks võetud ühtekuuluvuspoliitiliste meetmete rakendamise hinnang ( komisjoni talituste töödokument, mis käsitleb ühtekuuluvuspoliitikat ja majanduskriisile reageerimist ), mis põhineb ennekõike riiklikes strateegiaaruannetes sisalduval teabel.
The evidence is provided in a review of the implementation of cohesion policy measures adopted in support of the European Economic Recovery Plan ( Commission Staff Working Paper ' Cohesion Policy: Responding to the economic crisis) , which draws primarily on the information provided in national strategic reports.
Vähem arenenud ja kõrgelt arenenud ELi piirkondade vahel on mitmes valdkonnas jätkuvalt silmnähtav lõhe ning nii liikmesriikide lõikes kui teemade kaupa on rakendamine edenenud väga erinevalt – üheksa liikmesriigi puhul oli projektivaliku kogumäär üle 40% ja nelja liikmesriigi puhul jäi see alla 20%.
There is still an obvious gap between the less developed and highly developed EU regions in many respects and progress varies significantly between countries and across themes, with aggregate selection rates above 40% in the case of 9 Member States and below 20 % for 4 Member States.
Mahajäänud piirkonnad vajavad jätkuvalt abi sotsiaalmajanduslike raskustega toime tulemisel.
The lagging-behind regions need further support in their efforts to overcome their socio-economic difficulties.
Raportööri hinnangul esineb teatavates strateegilistes valdkondades projektide valikul eriti olulisi viivitusi.
According to the Rapporteur, certain strategic areas are facing particular delays in project selection.
Erilist muret tekitavad valdkonnad, milles tuleks läbi viia põhjuste süvaanalüüs, on järgmised: raudteesektor, teatavad energeetika- ja keskkonnainvesteeringud, digitaalmajandus, sotsiaalne kaasatus, valitsemine ja suutlikkuse suurendamine.
The areas of special concern, where an in-depth analysis of the reasons should be accomplished, are the following: rail sector, certain energy and environmental investments, digital economy, social inclusion, governance and capacity building.
Seetõttu on vaja teha täiendavaid jõupingutusi selleks, et vältida liigseid viivitusi, parandada rakendamise tulemusi ning tagada rangem finantsdistsipliin.
Therefore, additional efforts are needed to avoid excessive delays, strengthen performance of the implementation and to ensure higher financial discipline.
Teisalt toonitab raportöör Euroopa territoriaalse koostöö programmide raames kulgevate keskkonnaprojektide suuremat toetuste kasutamisvõimet, kuna see on edasiminek, mis näitab piiriülese, riikide- ja piirkondadevahelise koostöö selgelt väljenduvat lisandväärtust.
On the other hand, the Rapporteur highlights higher absorption of environmental projects under European Territorial Cooperation programmes as it is a positive development suggesting a clear added value of cross-border, transnational and interregional cooperation.
Strateegiaaruannete koostamine
Strategic Reporting Exercise
Strateegiaaruannete koostamine annab õigeaegset tunnistust rakendamise edasiminekust ELi 27 liikmesriigi lõikes, luues aluse kõrgetasemelisele arutelule, vastastikusele hindamisele, varem tehtust õppimisele ning ergutades parandama tulemusi.
The strategic reporting exercise provides timely evidence of the progress in implementation throughout the EU-27 offering a basis for high-level debate, peer review, policy learning and an incentive to improve the quality of performance.
Silma on jäänud mõned olulised kitsaskohad.
Nevertheless, some important limitations have been observed.
Näiteks, ainult 19 liikmesriiki esitasid teavet põhinäitajate kohta.
For instance, only 19 Member States reported on core indicators.
Seetõttu on praegusel etapil võimatu saada esmast ja selget, kogu ELi hõlmavat ülevaadet meetmete kohapealsest mõjust.
Therefore, at this stage it is impossible to have a first clear EU-wide picture of the impact of the policy on the ground.
Raportöör on seisukohal, et liikmesriigid peaksid kasutama põhinäitajaid strateegilise aruandluse järgmises voorus ajavahemikus 2012–2013, et lihtsustada võrdlemist ELi lõikes.
In Rapporteur’s opinion, Member States should use core indicators in the next round of the strategic reporting exercise in 2012-2013 to facilitate comparison at EU level.
Selleks, et tõhustada edusammude jälgimise järjepidevust ja kvaliteeti, peaksid liikmesriigid oma aruannete koostamisel suurendama strateegilist sisu ning komisjon peaks esitama üksikasjalikumad suunised, et muuta strateegiaaruannete koostamist kvaliteetsemaks.
Furthermore, in order to enhance the coherence and quality of monitoring of the progress, Member States should increase the strategic content of their respective reports and the Commission should provide more detailed guidance to improve the quality of strategic reporting exercise.