natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finantsselgituse punktis 5.2 märgitakse, et käesoleva määrusega „luuakse uus raamistik, mis ühendab ELi energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektide aruandluse ja (analüüsi) järelevalve “ .
Point 5.2 of that statement points out that the regulation “creates a new framework combining reporting and monitoring (analysis) of investment projects in EU energy infrastructure” .
Määruse ettepaneku preambulis esitatud määruse eesmärkide analüüsist võib järeldada, et see on otseselt seotud liidu energiapoliitikaga.
This analysis of the preamble of the proposal for a regulation in terms of its aims leads one to the conclusion that it is directly connected with the Union’s energy policy.
c) Ettepanekule lisatud dokumentidest tulenevad eesmärgid
(c) Aims emerging from the documents annexed to the proposal
Nii teaduslikest kommentaaridest kui ka institutsioonide paljudest dokumentidest tuleb selgelt välja, et energiapoliitika on tänapäeval liidu tähtis eesmärk ja seda ei saa enam juhtida juhuslikult igas liikmesriigis eraldi.
It is clear, both from commentaries in the doctrine and from the various documents of the institutions, that today energy policy is an essential objective of the Union and can no longer be conducted in a haphazard manner in each Member State.
Teabe edastamine selles valdkonnas edendab ühise energiapoliitika kehtestamist ja liikmesriikide lähenemist selles valdkonnas.
The communication of information in this area contributes towards the establishment of a common energy policy and towards a rapprochement of the Member States in this area.
Teabe edastamine on selle uue poliitika kehtestamiseks väga vajalik.
The communication of information is needed for the purposes of this new policy.
Tundub mõistlik siduda nn tegevusvahendeid loov määrus artikliga 194, mis annab liidule volitused nende paljude eesmärkide saavutamiseks, mis ta on endale energiavaldkonnas seadnud.
In this sense, it appears necessary, with a view to consistency, that the regulation creating a “means of action” is attached to Article 194, which gives the Union the power to act in order to attain the various aims which it has set for itself in the sphere of energy.
Seletuskiri kinnitab veelgi muljet, et määrus tuleks asetada energiapoliitika raamistikku.
The explanatory memorandum only confirms the impression that the regulation should be situated within the framework of energy policy.
Selles tehakse selgeks, et ettepanek on seotud uue energiapoliitikaga ja samuti on see kooskõlas liidu eesmärkide ning kliima- ja energiapoliitikaga.
It makes it clear that the context is the “new energy policy” and that “This proposal is consistent with the objectives of the Union [and] consistent with the climate and energy policy” .
Sellega seoses mainib komisjon ka Euroopa Ülemkogul heaks kiidetud Euroopa energiapoliitika tegevuskava 2007–2009.
In this context, the Commission also mentions the European Council Action Plan 2007-09 on Energy Policy for Europe.
Juba selles tegevuskavas nähti uue poliitika rakendamiseks ette ELi strateegilisteks vajaduste seisukohast vajalike investeeringute kindlakstegemine ja energiavarustuse infrastruktuuride läbivaatamine, mida kavandatud määrus täiel määral toetab.
That plan already envisaged, for the purposes of realising that new policy, the identification of investment required to satisfy EU strategic needs and a re-examination of supply infrastructures, in which the proposed regulation will play a full part.
Nüüd tuleb määruse ettepaneku kaks telge panna tähtsuse järjekorda selle järgi, kas seda käsitletakse ettepaneku sisu (teabe kogumine) või eesmärkide (energiaturg ja energiajulgeolek) seisukohast.
It is now necessary to establish a priority between the two thrusts of the proposal for a regulation, depending on whether it is considered from the point of view of its content (collection of information) or from that of its aims (energy market and energy security).
Kõigepealt tuleb märkida, et artikkel 337 on Euroopa Liidu toimimise lepingu seitsmendas osas „Üld- ja lõppsätted“.
In the first place, it should be observed that Article 337 is to be found in Part Seven of the TFEU “General and Final Provisions”.
Seda võib pidada artikliga 352 sarnaseks, sest see on nn paindlikkuse klausel
It may be considered to be akin to Article 352 in so far as it is a species of “flexibility clause”
Vt sellega seoses Böse kommentaari EÜ asutamislepingu artikli 284 kohta.
See in this connection the commentary on Article 284 EC by Böse – EU Kommentar – point V, at p.
EU Kommentar – punkt V, lk 2048. ja seda võib kasutada üksnes Euroopa Liidu toimimise lepingu asjaomaste sätetega ühenduse institutsioonidele otseselt või kaudselt antud volituste puudumise korvamiseks, kui need volitused osutuvad siiski vajalikuks, et ühendus saaks täita oma ülesandeid asutamislepingus ette nähtud eesmärkide saavutamiseks.
2048. and may only be used in order to make up for the absence of powers of action conferred expressly or implicitly on the Community institutions by specific provisions of the TFEU in so far as such powers appear nevertheless to be necessary in order that the Community may exercise its functions with a view to attaining one of the aims set by that treaty.
Sel juhul, kuigi artiklis 337 on informatsiooni kogumist nimetatud ja artiklis 194 ei ole, tundub siiski, et informatsiooni kogumine sisaldub artiklis 194 nimetatud liidu volitustes, kui kõnealune informatsioon aitab saavutada eesmärke, mida liit on endale seoses energiapoliitikaga seadnud.
In this case, although Article 337 mentions the collection of information and Article 194 does not, it appears nevertheless that the collection of information is included among the Union attributions enshrined in Article 194 in so far as that information helps to achieve the objectives that the Union has set itself in connection with energy policy.
Kui võtta arvesse, et artikkel 337 kuulub üld- ja lõppsätete hulka, on võimalik toetuda lex specialis derogat-põhimõttele
Next, having regard to the fact that Article 337 is among the “general and final provisions”, it is possible to rely on the principle lex specialis derogat
Kui siiski on veel kahtlusi, võib kinnitava tõenduse leida Euroopa Kohtu otsusest kohtuasjas C-176/03 komisjon v. nõukogu
Lastly, in case any doubt remains, a pertinent argument can be derived from the Court’s judgment in Case C-176/03 Commission and Parliament v. Council
EKL 2005, lk I-7879. .
[2005] ECR I-7879. .
Selles kohtuasjas pidi kohus tegema otsuse, mis on asjakohane õiguslik alus nõukogu raamotsusele keskkonnakaitse kohta kriminaalõiguse kaudu.
In that judgment, the Court had to rule on the proper legal basis for a Council framework decision on the protection of the environment through criminal law.
Kuna nõukogu oli otsuse alusena kasutanud õigusalase koostööd kriminaalasjades käsitlevaid sätteid, mis kuuluvad kolmandasse sambasse, vaidlustas komisjon Euroopa Parlamendi toetusel õigusliku aluse põhjendusega, et asi kuulub ühenduse pädevusse.
Whereas the Council had based the instrument on articles on judicial cooperation in criminal matters coming under the third pillar, the Commission, supported by the European Parliament, contested the legal basis on the ground that the matter fell within Community competence.
“ Kohus osutas kõigepealt sellele, et keskkonnakaitse on üks ühenduse põhieesmärke
The Court first pointed out that protection of the environment constituted one of the essential objectives of the Community
Kohus kinnitas, et raamotsuse sisu on põhimõtteliselt seotud kriminaalõigusega, kuid sedastas siiski, et:
Then, after establishing that the content of the framework decision principally related to criminal law, the Court held nevertheless that:
„[see] järeldus ei saa siiski ühenduse seadusandjat takistada, kui tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristuste kohaldamine pädevate siseriiklike ametivõimude poolt on hädavajalik meede raskete keskkonnaõiguse rikkumistega võitlemiseks, võtta liikmesriikide kriminaalõigusega seonduvaid meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tagada keskkonnakaitse valdkonnas tema poolt kehtestatavate õigusnormide täielik tõhusus
“[this] finding does not prevent the Community legislature, when the application of ... criminal penalties by the competent national authorities is an essential measure for combating serious environmental offences, from taking measures which relate to the criminal law of the Member States which it considers necessary in order to ensure that the rules which it lays down on environmental protection are fully effective.”
Sellest ilmneb, et kui meetmed on konkreetse eesmärgi saavutamiseks olulised, valib kohus eesmärgiga seotud õigusliku aluse ja eelistab seega kaugemat eesmärki (keskkonnakaitse) ja vahetu eesmärgi (kriminaalõiguse normide ühtlustamine) ees
It therefore appears that where measures are essential for attaining a particular objective, the Court will choose the legal basis relating to that objective, therefore giving preference to a more remote aim (protection of the environment) over a more immediate one (harmonisation of criminal law).
Vt Hubert Haenel – Communication sur les propositions de directives établissant des sanctions pénales – Sénat (France), kohtumine 17. juulil 2007. .
See Hubert Haenel – Communication sur les propositions de directives établissant des sanctions pénales – Sénat (France), meeting of 17 July 2007.
Olles kindlaks teinud, et määruse ettepaneku põhjal on informatsiooni kogumine energiaturust ülevaate saamiseks ja järelikult asutamislepingu artiklis 194 sätestatud eesmärkide saavutamiseks väga tähtis, võib käesolevas asjas järeldada, et energiaga seotud õiguslik alus (see tähendab artikkel 194) peaks artikli 337 suhtes olema ülimuslik peamiselt sellepärast, et küsimus ei ole selles, et teatud jaotis oleks teise suhtes ülimuslik, vaid selles, et teatavasse jaotisesse kuuluv säte on ülimuslik üldise ja lõppsätte suhtes.
In the instant case, therefore, having established that it appears from the proposal for a regulation that the collection of information is essential for creating an overall view of the energy market and hence for the attainment of the objectives set by the Treaty in Article 194, it may be concluded that the legal basis for energy (namely that article) should prevail over Article 337, a fortiori since it is not a question of causing a specific title to prevail over another, but a provision located in a specific title over a general and final provision.
Olles kindlaks teinud, et seos energiaga on esikohal, tuleb ka kaaluda, kas informatsiooni edastamisega seotud valdkonna (energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektid) erilaadi tõttu ei peaks kasutama konkreetsemat õiguslikku alust ehk Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 170 ja 171 üleeuroopaliste võrkude kohta.
Having established that the relationship to energy prevails, it is necessary also to consider whether the specific nature of the area to which the notification of information relates, namely “investment projects in energy infrastructure ” , does not necessitate recourse to a more specific legal basis, that is to say, Articles 170 and 171 TFUE on trans-European networks.
Artiklis 170 on sätestatud, et liit peab kaasa aitama üleeuroopaliste võrkude rajamisele eelkõige energeetika infrastruktuuri valdkonnas.
According to Article 170, the Union must “contribute to the establishment and development of trans-European networks” in particular in the area of energy infrastructures.
Selle eesmärgi saavutamiseks võib liit toetada liikmesriikide rahastatavaid ühist huvi pakkuvaid projekte (artikli 171 lõike 1 kolmas taane) ja sätestab suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid (artikli 171 lõike 1 esimene taane).
In order to achieve that objective, the Union may “support projects of common interest supported by Member States” (Article 171, third indent) and shall establish “a series of guidelines covering the objectives, priorities and broad lines of measures envisaged in the sphere of trans-European networks” (Article 171, first indent).
See võiks hõlmata andmete kogumise, analüüsi ja edastamise.
This could cover the collection, analysis and notification of information.
Üleeuroopaliste võrkude jaotise põhiküsimused on siiski koostalitlusvõime ja komisjoni toetus ühistele projektidele.
However, the main questions dealt with under the title on trans-European networks are interoperability and Commission support for common projects.
Vastandina sellele tahab komisjon kõnealuse määruse ettepaneku kohaselt koguda andmeid riiklike infrastruktuuriprojektide kohta, et tal oleks parem ülevaade kogu Euroopa energiaturust.
In contrast, under the proposal for a regulation under consideration, the Commission is to collect information about national infrastructure projects in order that it may have a better picture of the whole of the European energy market.
Kavandatud määruses ei ole tegemist ainult „üleeuroopaliste“ andmete kogumisega, sest see hõlmab kõiki investeeringuid, sealhulgas riiklikke investeeringuid, samal ajal kui kehtiv määrus hõlmab näiteks ainult piiriüleseid gaasivõrke
The collection of information provided for in the proposed regulation goes beyond the “trans-European” since it covers all investments, including national investments, whereas the existing regulation covers, for instance, only trans-frontier gas networks
Vt Mõju hindamine, SEC (2009) 971 lõplik, lk 6. .
See the Impact Assessment, SEC (2009) 971 final, at p.
Tema eesmärk ei ole siiski üleeuroopaliste võrkude valdkonnas tegutseda, vaid energeetika investeerimisprojektide alusel hinnata, milliseid meetmeid peaks liit võimalike raskuste ületamiseks võtma.
However, its aim is not to act at the level of trans-European networks, but only to evaluate in the light of energy investment projects what action the Union should take in order to overcome any difficulties.
Sellest tulenevalt on seletuskirjas mainitud, et määrus on kooskõlas Euroopa Liidu eesmärkidega, see tähendab eesmärkidega, mis on seotud siseturu loomisega ja tasakaalustatud majanduskasvule ja hindade stabiilsusele rajatud Euroopa säästva arenguga.
Accordingly, it is mentioned in the explanatory memorandum that the regulation is consistent with the objectives of the Union, namely “the establishment of an internal market” and “the sustainable development of Europe based on balanced economic growth and price stability.
Samuti on ettepanek kooskõlas kliima- ja energiapoliitikaga, mille üks sammas on energiavarustuse kindlus.
The proposal is also consistent with the climate and energy policy, one of the pillars of which is the security of energy supply”.
Lisaks sellele viidatakse põhjenduses 1 ühisele energiapoliitikale ja põhjenduses 2 selgitatakse, et hea ülevaate saamine ühenduse energeetika infrastruktuuri investeeringutest on sellise poliitika üks tunnusjooni.
In addition, recital 1 refers to a common energy policy and recital 2 explains that obtaining an overall picture of the development of investment in energy infrastructure in the Community is one feature of such a policy.
Seetõttu tundub, et kuigi kavandatud määrust kohaldatakse eriti energeetika infrastruktuuride suhtes, tuleb see asetada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 194 ette nähtud ühise energiapoliitika konteksti.
Consequently, it appears that, although the proposed regulation applies to specifically to energy infrastructures, it is to be situated in the context of the common energy policy envisaged in Article 194 TFEU.
Kõnealune artikkel hõlmab kõiki kavandatud määruse aspekte ja selles sisalduvad nii energiavõrkude sidumine kui ka energiaturg, energiajulgeolek ja energiatõhusus.
That article covers all the aspects of the proposed regulation by taking in both the “interconnection of energy networks” and the energy market, security and energy efficiency.
Õiguskomisjon otsustas 28. jaanuaril 2010 toimunud koosolekul ühehäälselt (19 poolthäälega ja ilma erapooletuteta)
At its meeting of 28 January 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously, by 19 votes in favour with no abstentions
Lõpphääletuse ajal olid kohal: Klaus-Heiner Lehne (esimees), Sebastian Valentin Bodu (aseesimees), Evelyn Regner (aseesimees), Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio Masip Hidalgo, Bernhard Rapkay, Alexandra Thein, Diana Wallis, Cecilia Wikström, Christian Engström, Zbigniew Ziobro, Jiří Maštálka, Francesco Enrico Speroni, Piotr Borys, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner (raportöör), Arlene McCarthy, Sajjad Karim. soovitada järgmist: ettepaneku võtta vastu nõukogu direktiiv, mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 736/96, tuleks vastu võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 alusel.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), Sebastian Valentin Bodu (Vice-Chair), Evelyn Regner (Vice-Chair), Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio Masip Hidalgo, Bernhard Rapkay, Alexandra Thein, Diana Wallis, Cecilia Wikström, Christian Engström, Zbigniew Ziobro, Jiří Maštálka, Francesco Enrico Speroni, Piotr Borys, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner (Rapporteur), Arlene McCarthy, Sajjad Karim. , to recommend as follows: the proposal for a Council Regulation concerning the notification to the Commission of investment projects in energy infrastructure within the European Community and repealing Regulation (EC) No 736/96 should be adopted on the basis of Article 194 of the Treaty on the functioning of the European Union.
Arvamuse koostaja: Mario Pirillo
Rapporteur: Mario Pirillo
Komisjon teeb ettepaneku vaadata üle praegune energiainfrastruktuuri investeerimisprojektidest teavitamise süsteem: tema eesmärk on koguda kavandatud investeeringute kohta asjakohast teavet, et jälgida infrastruktuuri olukorda ja näha ette võimalikke probleeme.
The proposal from the Commission is to revise the current system of notification on energy investment projects: it aims at gathering adequate information on planned investments in order to enable the Commission to monitor the situation of the infrastructure and to forecast potential problems.
Kuigi ettepanek on pigem halduslikku laadi, annab see märku tulevaste investeeringute eeldatavast iseloomust ja omadustest.
Even though the proposal is of a rather administrative nature, it gives a signal about the expected nature and qualities of future investments.
Seetõttu on tähtis veel enam rõhutada projektide keskkonnamõju, et tagada ja soodustada energeetika infrastruktuuri säästvat ja keskkonnasõbralikku ehitamist ja kasutusest kõrvaldamist.
It is therefore important to put further emphasis on the environmental impact of the projects in order to provide guarantees and further incentives for building and decommissioning energy infrastructure in a sustainable way, and with due respect to the environment.
Seetõttu soovitab arvamuse koostaja teha ettepanekusse muudatused, mis põhinevad alljärgnevatel lähtekohtadel:
The rapporteur for opinion therefore recommends amending the proposal along the following lines:
§ tuleks pöörata piisavalt tähelepanu kavandatud projektide keskkonnamõjule, et tagada energiasüsteemi säästev areng.
§ Due attention should be paid to the environmental impact of the proposed projects in order to ensure that the energy system is developed in a sustainable way.
Investeerimisprojektid peaksid sisaldama asjakohast keskkonnamõju hindamist, nagu nõutakse ka nõukogu direktiivis 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta
Investment projects should be accompanied by appropriate environmental impact assessment as it is required, among others, by Council Directive 85/337/EEC on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment
§ infrastruktuuri võiks kasutusest kõrvaldada etapiviisiliselt, vähendades järk-järgult selle tootmisvõimsust.
§ An infrastructure might be decommissioned phase by phase, by gradually decreasing its production capacities.
Sellisel juhul tuleks teatada mitte ainult infrastruktuuri lõpliku sulgemise kuupäev, vaid ka selle järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise vaheetappide kuupäevad;
In that case not only the date of the final closure, but also the interim dates of the gradual phasing out should be communicated.
§ infrastruktuuri kasutusest kõrvaldamise käigus võib reostuse ja saaste vältimiseks olla vajalik vastava koha keskkonna taastamine.
§ When an infrastructure is taken out of operation, environmental rehabilitation of the site against pollution and contamination might be needed.
Seetõttu tuleks alati, kui see on asjakohane ja seda nõutakse konkreetses õigusaktis, anda teada ka plaanitavatest keskkonna taastamise meetmetest;
Therefore, whenever appropriate and required by specific legislation, the notification should provide information on the planned rehabilitation measures as well.
§ vältimaks olukorda, kus rajatakse mitu väiksemat, napilt allapoole lubatud piirtaset jäävat süsinikdioksiidi hoidlat, tuleks teavitada kõikidest süsinikdioksiidi hoidlatest sõltumata nende mahust.
§ In order to avoid that several smaller, just-below-the-limit carbon dioxide storage installations are built, all carbon dioxide storage installations should be notified regardless of their capacity.
Üldisemalt märgib arvamuse koostaja, et kehtivates ELi õigusaktides on juba kehtestatud investeeringute ja infrastruktuuri suhtes teavitamis- ja aruandekohustused.
On more general terms the rapporteur for opinion notes that existing EU legislation already imposes reporting and notification obligations in relation to investment and infrastructure.
Et vältida aruandekohustuste dubleerimist, tuleks tagada sellise teabe kasutamise parem kooskõlastamine.
It should be ensured that the use of such information is better coordinated so that the duplication of reporting obligations can be avoided.
(5) Tulenevalt uutest poliitilistest eesmärkidest ja turu arengust tuleks suuremat tähelepanu pöörata energeetika infrastruktuuri investeeringutele ühenduses, pidades eelkõige silmas probleemide ennetamist, parimate tavade levitamist ja suuremat läbipaistvust ühenduse energiasüsteemi edasise arenguga seoses.
(5) Given the new policy objectives and market developments, greater attention should be paid to investment in energy infrastructure in the Community, in particular with a view to anticipating problems, promoting best practices and establishing greater transparency on the future development of the energy system in the Community.
Et tagada energiasüsteemi säästev areng, tuleks pöörata piisavalt tähelepanu kavandatud projektide keskkonnamõjule.
Due attention should be paid to the environmental impact of the proposed projects in order to ensure that the energy system is developed in a sustainable way.
Kui seda nõutakse konkreetses õigusaktis, peavad investeerimisprojektid sisaldama keskkonnamõju hindamist ning viitama ka plaanitavatele keskkonna taastamise meetmetele.
Where required by specific legislation, investment projects should be accompanied by an environmental impact assessment, and the measures planned for the environmental rehabilitation should also be referred to.
Artikkel 5 – lõige 1 – punkt f a (uus)
Article 5 - paragraph 1 - point f a (new)
f a) viide investeerimisprojekti keskkonnamõju hindamisele, kui konkreetses õigusaktis nõutakse sellist mõjuhindamist.
(fa) reference to the environmental impact assessment of the investment project, where such an impact assessment is required by specific legislation.
Artikkel 5 – lõige 2 – punkt b
Article 5 - paragraph 2 - point b
(b) kasutusest kõrvaldamise võimalik kuupäev.
(b) the probable date of decommissioning .
b) kasutusest kõrvaldamise võimalik kuupäev ning vajaduse korral ka infrastruktuuri järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise vaheetappide kuupäevad .
(b) the probable date of decommissioning including, where applicable, interim dates for the gradual phasing out of the operation of the infrastructure;
b a) viide kasutusest kõrvaldamise projekti keskkonnamõju hindamisele, kui konkreetses õigusaktis nõutakse sellist mõjuhindamist;
(ba) reference to the environmental impact assessment of the decommissioning project, where such an impact assessment is required by specific legislation;