natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa prioriteete väljendavad lühidalt „kolm kuulsat 20“ – kasvuhoonegaaside vähendamine 20% võrra aastaks 2020, energiatõhususe parandamine 20% võrra ja taastuvenergia kasutuse suurendamine 20% võrra; neid eesmärke võib nimetada koguni Euroopa poliitikameetmete kompassiks, mille on heaks kiitnud ka Euroopa Ülemkogu.
The famous ‘three 20s’ - a 20% reduction in greenhouse gases by 2020; improving energy efficiency by 20%, and increasing the use of renewables by 20% - is the shorthand way of expressing European priorities, and could even be described as the compass for European policy measures which has also been adopted by the European Council.
Nende arengute kõrval mõistetakse aga selgelt, et kahepoolne lähenemine geopoliitikale (liikmesriikide lepingud tootjariikidega) ei ole mõistlik ja see tuleb asendada ühise poliitikaga (nn ühel häälel kõnelemine), ning kui riigi- ja valitsusjuhid selle ratifitseerivad, muutuks energiapoliitika osaks ühisest välispoliitikast.
Alongside these developments, there is also the clear awareness that the bilateral approach to geopolitics (agreements by Member States with producer countries) is ill-advised and needs to be replaced by a common policy (or ‘one voice’ strategy) which, once ratified by the Heads of State and Government, should make energy policy part of the common foreign policy.
Tuleb teha kõik vajalikud järeldused kehtivatest direktiividest ja nn kolmanda energiaturu paketi sätetest ning seejärel luua alus Euroopa võrgustiku planeerimiseks ja sellesse investeerimiseks, samuti tuleb kohustada transpordivõrgustike haldajaid tegema koostööd gaasi- ja elektrivõrgustike riiklike arengukavade koostamisel ning võtma arvesse ELi kui terviku huvisid.
It is essential to draw all the necessary conclusions from the existing Directives and the provisions of the so-called ‘third internal energy market package’ and then to establish the bases for planning and investment in the European network and oblige transport network operators to cooperate with each other in drawing up national development plans for their gas and electricity networks and to take the interests of the EU as a whole into account.
Lissaboni lepingus on kinnitatud peamist eesmärki parandada energiavõrkude vahelist ühendust.
The Lisbon Treaty has enshrined the basic objective of promoting the interconnection of energy networks.
On selge, et märkimisväärse edu saavutamiseks on vaja väga tugevat poliitilist tahet ja suuri investeeringuid.
The fact is that very strong political commitment and substantial investment is required for any solid progress to be made.
Euroopa Liidus ei ole kunagi olnud kerge edu saavutada, ning energiapoliitika valdkonnas on liikmesriikide vahel liiga palju hõõrdumisi, liiga palju segavaid riiklikke huvisid ja liiga killustunud turg – kõik need tegurid on takistuseks, mille ületamiseks on vaja otsusekindlust ja energiapoliitikat.
It has never been easy to make progress in the European Union, and in the specific field of energy policy there has been too much friction between Member States, too many national interests in the way and too much market fragmentation – all of these being obstacles that can only be overcome through determination and an energy policy.
Mõlemale – nii energiapoliitikale kui ka otsusekindlusele on pööratud tähelepanu teatises Energia 2020, milles nõutakse radikaalseid muutusi senises lähenemisviisis üliolulistele aspektidele, nagu energiainfrastruktuurid ja võrgustikud, mida tuleb mobiliseerida ja tugevdada loosungi all „ressursitõhus Euroopa“.
Both of these – an energy policy and determination – seem to feature in the ‘Energy 2020’ Communication which calls for a radical change in the approach adopted up until now on vital aspects such as energy infrastructure and networks that are to be mobilised and strengthened under the banner of ‘a resource-efficient Europe’.
Tuleks tervitada ka 2010. aasta teatist „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda“, kuna see on samamoodi julge ja ambitsioonikas.
We should also welcome the 2010 Communication on ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond’ because it adopts this same courageous and visionary approach.
Juba Jean Monnet ise kinnitas, et Euroopa ehitamiseks tuleb edasi liikuda sammhaaval ja on tähtis, et eesmärk oleks piisavalt selge, et seda mitte silmist kaotada.
It was Jean Monnet himself who affirmed that it was necessary to proceed step by step in order to build Europe, and that it was important to have an objective that was sufficiently clear so as not to be lost from sight.
Meie eesmärk on keskendunud energiainfrastruktuurile, mis on komisjoni arvamuse kohaselt aegunud ja ebapiisavalt ühendatud.
Our objective focuses on energy infrastructures which, in the Commission’s opinion, are ‘outdated and poorly interconnected’.
Infrastruktuurid on hädavajalikud, et saavutada eesmärke, mille poole EL on püüelnud aastakümneid, näiteks süsinikutaseme vähendamine, varustuskindluse ja hinnastabiilsuse tagamine tarbijatele, samuti ühtse energiaturu väljatöötamine, mis tagaks kodanikele ja ettevõtjatele juurdepääsu energiaallikatele mõistliku hinnaga.
They are essential in order to achieve the goals pursued by the EU for decades, i.e. the reduction in carbon levels, guaranteed security of supply and price stability for consumers, and the development of a single energy market that ensures access to energy sources at affordable prices for businesses and citizens.
Lisaks sellele veel liikmesriikidevaheline solidaarsus, kuna ei ole võimalik rääkida julgeolekust ilma Euroopa-sisese solidaarsuseta.
On top of that there is solidarity between Member States, as it is not possible to talk about security without also mentioning solidarity within Europe.
Meie ees seisab terve rida pakilisi küsimusi, sealhulgas tuuleenergia tootmise oluline suurendamine Põhjamere ja Läänemere piirkonnas, Lõuna-Euroopa ja Põhja-Aafrika tohutu potentsiaal taastuvenergia osas, probleemid elektri suuremahulise hoiustamisega, vajadus laadida elektrisõidukeid, CO2 ja vesiniku transport ja säilitamine.
We are facing a whole range of urgent issues, including the spectacular increase in wind electricity generation in the regions around the North Sea and the Baltic, the huge renewable energy potential in southern Europe and North Africa, problems with large-scale electricity storage, the need to charge electric vehicles, and CO2 and hydrogen transport and storage.
On võimatu neid probleeme lahendada, kui me ei näe ette uusi võrgustikke ja uusi ühendusi nii ELi siseselt kui ka kolmandate riikidega.
It is impossible to tackle all of these unless we envisage new networks and new interconnections both within the EU and with third countries.
On vaja:
We need to:
(a) määrata kindlaks vajalik infrastruktuur,
(a) determine the necessary infrastructure;
(b) sätestada kriteeriumid, mille alusel otsustada, kas projekt tuleks tunnistada Euroopa huvides olevaks, võttes arvesse tasakaalustatud arengut eri piirkondades,
(b) lay down the criteria for deciding which projects should be classed as being of 'European interest', taking account of balanced development in the various regions;
(c) tagada nende projektide rakendamine mõistliku aja jooksul; töötada välja mudelid niisuguste vastuoluliste küsimuste lahendamiseks nagu lubade andmise menetlused liikmesriikides, tagades arutelud, teavitamise ja avalikkuse osalemise;,
(c) ensure that these projects are implemented within a reasonable timeframe, working out formulae with which to resolve the controversial matter of authorisation procedures and the awarding of licences in the Member States, guaranteeing debate, information and public participation;
(d) parandada kulude jaotamist,
(d) improve cost allocation;
(e) kindlustada rahastamine, mis toob juurde ja stimuleerib erainvesteeringuid.
(e) secure financing that will attract and boost private investment.
Mis puudutab elektrit, peaks komisjon viima ellu oma ettepanekuid esmatähtsate koridoride osas – need koridorid peaksid ühendama Euroopa transpordivõrgustikke aastaks 2020; erilist tähelepanu tuleks pöörata infrastruktuurile ja ühendustele, mis on vajalikud taastuvenergia tootmise integreerimiseks.
As regards electricity, the Commission should make progress on the definition and implementation of its proposals on the priority corridors that are to link the European transport networks by 2020, specifically the infrastructure and interconnections that are necessary in order to integrate the production of electricity from renewable sources.
On ülimalt vajalik kiirendada elektrikiirteede määratlemist ja rajamist pikaajalise projekti raames, kus viivitused on siiski lubamatud.
It is vital to speed up the identification and construction of electricity highways as integral parts of a long-term project which nevertheless leaves no room for irresponsible delays.
Uus võrgustike infrastruktuur peaks sisaldama nn arukaid võrgustikke tänu võimalustele, mida pakuvad uued info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad.
The new network infrastructure should accommodate 'intelligent networks' thanks to the resources to be offered by new information and communication technologies.
See „arukus“ antakse kodanike käsutusse, kes saavad kontrollida oma kodumasinaid, et hoida ära raiskamist ja vähendada nii individuaalseid kui ka kollektiivseid kulusid.
This 'intelligence' will be placed at the service of citizens who will be able to control their domestic appliances so as to avoid wastage and reduce individual and collective costs.
Gaasiga seonduvad eraldi probleemid.
Gas poses specific problems.
Ida-Euroopa sõltuvus ainsast allikast tekitab muret, kuna see võib tuua kaasa varustusprobleeme ebasobival ajal, nagu on varem juhtunud.
Dependence on a single source in Eastern Europe gives cause for concern since it may lead to supply problems at awkward times, as has happened in the past.
Tarneallikate mitmekesistamine peaks olema varustuskindlusele suunatud uues poliitikas põhiline.
The diversification of sources of supply should be a key feature of a new policy geared to safeguarding supply.
Uus tegur, mida traditsiooniliste võrgustike ja infrastruktuuriga seoses arvestada tuleb, on nn ceoduct , mis on vajalik CO2 kogumiseks, transpordiks ja säilitamiseks.
A fresh element that needs to be taken into consideration in conjunction with traditional networks and infrastructure is the 'ceoduct', which will be needed to capture, transport and store CO2.
Energiainfrastruktuuri projektide rakendamisel mõistliku aja jooksul on osutunud probleemiks lubade andmise kord mitmetes liikmesriikides.
Licence and permit procedures in the various Member States have proved to be a particular problem when attempting to implement energy infrastructure projects within a reasonable timeframe.
Igal riigil on oma seadused niisuguste lubade andmiseks vastavalt oma haldusstruktuurile.
Each country has its own legislation on the granting of such authorisation in line with its internal administrative structure.
Vahel võtab asjaomaste elanike vastuseis niisugused mõõtmed, et see halvab kogu projekti või teeb edasiliikumise äärmiselt raskeks.
Opposition among residents affected sometimes takes on a dimension that paralyses the entire project or makes any progress extremely difficult.
Oleme seisukohal, et kui projekt on tunnistatud Euroopa huvides olevaks, tuleks liikmesriigis nimetada üks kontaktasutus (nn koondasutus).
We believe that where a project has been designated as being 'of European interest', a single contact authority should be nominated in the Member State (one-stop shop).
See asutus peaks tegutsema vahendajana, et tagada arendajate, ametiasutuste ja projektiga seotud elanike vahel suhtlemine ja üksteisemõistmine ning tagama koordineerimise koondasutuse ja Euroopa Komisjoni energia peadirektoraadi vahel.
This authority should act as an interface ensuring understanding and communication between developers, authorities and affected residents and should ensure coordination between one-stop shops and the Commission's Directorate-General for Energy.
Projekti algatamise hetkest peaks olema tagatud ka avalikkuse osalemine.
Public participation should also be guaranteed from the moment when the project is first conceived.
On äärmiselt tähtis, et elanikud, keda projekt mõjutab, saaksid kogu tehnilise, keskkonnaalase, majandusliku ja õigusliku teabe kohe projekti algusest, nii et nad võiksid otsustusprotsessi edenedes esitada oma väiteid ja seisukohti.
It is extremely important that residents affected have all the technical, environmental, economic and legal information right from the start of the operation so that, as the decision-making process moves forward, they are able to set out the grounds and arguments that they consider relevant.
Sama kehtib projekti kõikide etappide, kaasa arvatud selle rakendamise kohta.
The same will apply throughout the various stages of the procedure, i.e. in the course of its implementation.
Liikmesriigid peaksid tagama nõuetekohased keskkonnamõjude hindamised, mis tuleb läbi viia alati projekti kavandamise ja arendamise varases etapis.
The Member States should ensure the effective coordination of environmental impact assessment procedures, which should always be carried out at an early stage in the project's planning and development.
Kui projekti rakendamine on siiski ohus, tuleks määrata vaidluste lahendamise organ vastavalt Saksamaa Stuttgart 21 eksperimendile.
Where the project's implementation may nonetheless be jeopardised, an arbitration body could be designated along the lines of the German 'Stuttgart 21' experiment.
Komisjoni teatises toodud arvutustes sisaldub arv – triljon eurot 10 aasta jooksul, et saavutada energiapoliitikas ja kliimaeesmärkide osas soovitavaid tulemusi.
The calculations contained in the Commission communication cite a figure of one trillion euros in 10 years to achieve appreciable results in energy policy and climate goals.
Sellest summast kulub 200 miljardit eurot energia ülekandevõrkude jaoks.
Of that amount, around EUR 200 billion will be needed for energy transmission networks.
Pool ehk umbes 100 miljardit eurot peaks tulema eelarvevahenditest, kuid see arv ei tohiks tekitada muret, kuna EL saab sellest märkimisväärset kasu töökohtade, tehnoloogia leviku ja seega tehnoloogilise kõrgtaseme ning SKT suurenemise kaudu.
Half, i.e. around EUR 100 billion, will need to come from public funding, but the figure should not provide any cause for alarm since the benefits for the EU in terms of jobs, the diffusion of technologies and hence technological leadership and increased GDP will be considerable.
Lisaks selgelt majanduslikule kasule traditsioonilises mõttes tuleks arvesse võtta ka teisi parameetreid, mis on üha tähtsamad, nagu saaste vähenemine, ühtsem tegutsemine kliimamuutuse vastu ja parema kvaliteediga tarned, millest saavad kasu tarbijad.
Along with the clearly economic benefits in the traditional sense, other increasingly important parameters should also be taken into account such as the reduction in pollution, more comprehensive action to combat climate change and improved quality of supply, which will benefit consumers.
On selge, et nii ambitsioonikad projektid ei ole mõeldavad ilma energiasektori ettevõtete tahtekindluse ja töökuseta; nood ettevõtted peavad kasutama kogu oma kujutlusvõimet ja tegema kõik, mis võimalik, et viia ellu suured projektid, mida tänapäeva elu nõuab.
It is clear that such ambitious projects are inconceivable without the determination and diligence of energy sector undertakings, which must employ all their imagination and make every effort to tackle the major projects that the modern age demands.
On samuti selge, et midagi ei ole võimalik saavutada ilma Euroopa institutsioonide otsustava tegutsemiseta.
It is equally clear that nothing can be achieved without the resolute involvement of the European institutions.
Siiani on ELi ühises energiapoliitikas jäänud puudu resoluutsest Euroopa impulsist, vaatamata kiiduväärt algatustele ja jätkuvatele jõupingutustele.
Up to now, despite its laudable initiatives and sustained efforts, the EU's common energy policy has lacked a resolutely 'European' impulse.
Euroopal tuleb võtta mitmed väga tõsised kohustused.
Europe as such faces a number of extremely serious commitments.
Ühest küljest ei ole EL kaugeltki saavutanud tõeliselt ühtset energia siseturgu ja teisest küljest on käes aeg rääkida ühtse häälega, seades energiapoliitikas lühiajalisi, keskpika ja pikema perspektiivi eesmärke, millest saaksid kasu Euroopa kodanikud ja ettevõtted.
On the one hand, it is far from having reached the goal of a genuine internal energy market, and on the other hand it is time for it to speak with one voice in setting joint short, medium and long-term energy policy objectives, for the benefit of European citizens and undertakings.
Komisjoni teatis näitab, et me liigume õiges suunas.
The Commission communication shows that we are moving in the right direction.
Oma energianõrkusest peame leidma jõudu ehitada üles Euroopa, mis on energia aspektist kindel ja jõuline, väärikas järglane sel aastapäeval Euroopa Söe- ja Teraseühendusele, mis oli Euroopa Liidu hälliks.
It is from our energy weakness that we must draw the strength to build a Europe that in energy terms is solid and vigorous, a worthy successor in this anniversary year to that great invention that was the ECSC, the cradle of the EU.
energiainfrastruktuuri prioriteetide kohta aastaks 2020 ja pärast seda
on Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond
10. märgib, et enne energiainfrastruktuuri investeeringute tegemist tuleks läbi viia analüüs, milliseid investeeringuid soovitakse ja kus on vaja koordineerimist liikmesriikide vahel; on seisukohal, et selles analüüsis tuleks arvesse võtta säästva energiatootmise eeliseid;
Notes that before energy infrastructure investments are made, an analysis should be made of which investments are desirable and where coordination between Member States is needed; believes that these analyses should take into account the benefits of sustainable energy production;
12. märgib, et erinevused riiklikes õigusnormides võivad takistada tõhusaid investeeringuid; palub komisjonil neid takistusi uurida ja töötada välja võimalikud lahendused;
Notes that differences between national regulations can form obstacles to efficient investments; asks the Commission to investigate these obstacles and to come with possible solutions;
15. on seisukohal, et vajalik on ELi tasandi lähenemine Euroopa energiainfrastruktuuri parandamiseks, sest liikmesriigid üksinda ei tule sellega toime; märgib, et eelised keskkonna jaoks ei ilmne tingimata nendes riikides, kus tehakse nõutavaid investeeringuid; rõhutab lisaks vajadust mõelda pikaajalistele eesmärkidele, sest täna kavandatud energiainfrastruktuur peab vastu pidama aastakümneid;
Takes the view that a EU approach to improving Europe’s energy infrastructure is necessary as a single Member States cannot achieve this on its own; notes that environmental benefits do not necessary occur in those countries that make the required investments; moreover, emphasises the need to think about long term objectives as energy infrastructure planned today must be capable of lasting for several decades;
18. märgib teadus- ja uuendustegevuse tähtsust energia valdkonnas, et kiirendada üleminekut jätkusuutlikule majandusele;
Notes the importance of research and innovation in the field of energy in order to accelerate the transition towards a sustainable economy;
Arvamuse koostaja: Joachim Zeller
Rapporteur: Joachim Zeller
2. rõhutab, et tähtsaimaks ülesandeks on saavutada kohaliku üldsuse nõusolek energiainfrastruktuuri projektideks; on veendunud, et kodanike ja otsustajate nõusolek ja usaldus on saavutatav ainult otsusele eelnevate avatud ja läbipaistvate arutelude kaudu;
Emphasises that the greatest challenge lies in securing local public acceptance for energy infrastructure projects; is convinced that the acceptance and trust of members of the public and decision-makers can only be won by holding open and transparent debates in the run-up to decisions on energy infrastructure projects;
8. rõhutab vajadust viia läbi energiainfrastruktuuri projektide põhjalik keskkonnamõju hindamine ning et eelkõige katastroofide vältimiseks on tähtis ette valmistada piisav vastuabinõude kava energiainfrastruktuuriga seotud eriolukordadeks; peab tähtsaks, et vastuabinõude kavas nähtaks ette tehniline ja majanduslik toimetulek selliste olukordadega;
Stresses the need for a thorough environmental impact assessment of energy infrastructure projects, and the importance of preparing adequate reaction plans for the event of emergencies related to energy infrastructure, in particular to avoid environmental disasters; emphasizes that the reaction plans should foresee the way to deal with these events from the technical and economic point of view;
10. rõhutab erinevate energiavõrkude sidusvõimsuse tõstmise tähtsust piiriülesel tasandil ning juhib tähelepanu piisava rahastamise olemasolu olulisusele, et saavutada seatud eesmärgid;
Stresses the importance of increasing the interconnective capacity of energy networks at a cross‑border level and points to the importance of providing the financing required to attain the goals laid down including territorial cohesion;
12. rõhutab, et on vaja jätkata energia siseturu integreerimise suunda, edendades eelkõige projekte, mis tagaksid ühtsuse naaberriikide riiklike energiapakettide koostises;
Points out that it is necessary to press ahead with the integration of the internal energy market by promoting, in particular, projects to ensure that neighbouring countries have a well-balanced national energy mix;
16. näeb struktuurifondide võimalusi kindlate energiainfrastruktuuri tehtavate investeeringute toetamiseks; nende puhul peaks aga siiski piirduma regioonidega, kus energiaga varustamise turumajanduslikud lahendused on poliitilistel ja geograafilistel põhjustel oluliselt piiratud; nõuab ka, et struktuurifondide toetuse eelduseks oleks põhimõtteliselt järgnev äriline lähenemine ning jagatud vastutus vahendite eest;
Takes the view that the Structural Funds offer scope for supporting special investments in energy infrastructure; considers, however, that such investments must be confined to regions in which, for political and geographical reasons, the market has much more difficulty in providing solutions to energy supply problems; calls, further, for support from the Structural Funds always to be made contingent on the adoption, as a matter of principle, of a commercial approach and on compliance with the principle of shared responsibility for funding;
18. toetab innovatsioonipartnerluse „Aruka energiakasutusega linnad” kiiret rakendamist ning õhutab asjaomaseid partnereid paremini edendama ja kasutama JESSICA ja Elena võimalusi aidata linnadel ja piirkondadel rakendada elujõulisi investeeringuprojekte energiatõhususe, energia põletamise ja taastuvenergia ning säästva linnatranspordi valdkonnas; juhib veel tähelepanu piiriülese rahastamise võimalustele koostöös naaberriikidega Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI) raames;
Supports the prompt launch of the ‘Intelligent cities’ partnership for innovation and calls on relevant partners involved in planning processes for sustainable urban development to better promote and profit from the benefits that JESSICA and ELENA can provide for investments in sustainable energy at local level, with a view to help cities and regions embark on viable investment projects in the fields of energy efficiency, clean-burning and renewable energy sources, and sustainable urban transport; points out furthermore the potential of cross-border funding with neighbouring countries in the framework of the ENPI;
21. palub komisjonil hinnata, kas olemasolevate energiakoridoride ajakohastamist ja uuendamist tuleks eelistada uutele koridoridele, pidades silmas kulutõhusust ja avalikku arvamust; lisaks palub, et hinnataks piirkondade ühendusvõimalusi;
Asks the Commission to evaluate if the modernisation and upgrading of existing energy corridors is preferable to new corridors as to cost-efficiency and public acceptance; asks furthermore for the interconnector capabilities of the regions to be assessed;