natgillin/translations-raw huggingface dataset:
87. väljendab heameelt Euroopa mikrokrediidirahastu loomise üle tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse jaoks; kutsub selle raames üles konkreetsele tegevusele, eelkõige tehniline abi ja tugiteenused, mis on suunatud mikrovahenditele parema juurdepääsu ja kättesaadavuse tagamisele naiste hulgas, kellel on raskusi tööturule sisenemisel või kes soovivad tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või asutada oma mikroettevõtte;
Welcomes the establishment of a European microfinance facility for employment and social inclusion; calls in this framework for specifically tailored actions, in particular technical assistance and back-up measures, oriented towards ensuring increased access and availability of microfinance for women who face difficulties entering the labour market or want to establish themselves as self-employed workers or launch their own micro-enterprises;
Kuigi naiste vaesus on olnud pikka aega reaalsus, on hakatud selle probleemiga süstemaatiliselt tegelema alles suhteliselt hiljuti.
Although women’s poverty is a long lasting reality, the issue has only relatively recently started to be tackled in a systemic way.
Praegune Euroopa Liitu ja ülejäänud maailma mõjutav majandus-, finants- ja sotsiaalkriis tekitab konkreetset negatiivset mõju, mis avaldub otseselt naiste elu- ja töötingimustele ning nende kohale ühiskonnas üldiselt.
The current economic, financial and social crisis that affects the European Union, as well as the rest of the world, is generating a series of specific negative effects, directly influencing women’s living and working conditions, and their place in society in general.
See kontekst tingis vajaduse asetada soopõhine lähenemisviis vaesusele naiste vaesuse olemust käsitleva raporti kaudu Euroopa Parlamendi tegevuskavas tähtsale kohale.
This context projected to the top of the European Parliament’s agenda the necessity of a gender approach to poverty, by the report on “the face of female poverty”.
Ülemaailmsel tasandil on naised võrreldes meestega vaesed.
At global level, women are poor by comparison with men.
Sama kehtib ka kõigi ELi liikmesriikide kohta, kuigi sõltuvalt riigist võib märgata kindlaid erinevusi.
This is also the reality in each and every EU Member State, although one can identify specific differences depending on the country.
Peaaegu 17% Euroopa naistest loetakse vaesuses elavaks; võttes arvesse tööturu ja sotsiaalse kaitsega seotud näitajaid, avaldavad vaesuse struktuursed põhjused naistele ebaproportsionaalset mõju.
Almost 17% of European women are ranked as living in poverty; considering the indicators relating to the labour market and social protection, the structural causes of poverty have a disproportionate effect on women.
Samal ajal võib öelda, et naiste panust pere, ühiskonna ja majanduse arengusse pidevalt alahinnatakse ja alatasustatakse.
At the same time, one can say that women’s contribution to the development of family, society and economy is regularly underestimated and underpaid.
Vaesusega võitlemine on üks komisjoni viiest mõõdetavast eesmärgist, mille kohta tehti ettepanek ELi 2020. aasta strateegias, ning seetõttu tuleks allpool vaesuspiiri elavate eurooplaste arvu vähendada 25%, aidates vaesusest välja üle 20 miljoni inimese.
Combating poverty is one of the five Commission measurable targets proposed for EU 2020 and for this purpose the number of Europeans living below the national poverty lines should be reduced by 25%, lifting over 20 million people out of poverty.
Selles kontekstis on väga oluline, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemise Euroopa aasta raames toimuva tegevuse käigus võetaks arvesse naiste ja meeste kogetava vaesuse ning sotsiaalse tõrjutuse ohu ja ulatuse erinevusi.
In this context is very important that the activities in the framework of the European Year on Combating poverty and social exclusion to take account of the different risks and dimensions of poverty and social exclusion experienced by women and men.
Usaldusväärsete andmete saamiseks on ülioluline edendada ELis selle valdkonna statistilist suutlikkust.
In order to have reliable data the development of statistical capacity within the EU in this field is of outmost importance.
Selles kontekstis ning tuletades meelde nõukogu 30. oktoobri 2007. aasta järelduste eelnõud, tuleks tungivalt edendada vaesuse kaotamise ning sotsiaalse kaasatuse edendamise sooliste näitajate kindlaksmääramist, kasutuselevõttu ja jälgimist komisjoni ja liikmesriikide poolt.
In this context and reminding the draft Council conclusions of 30 October 2007, the identification, adoption and monitoring by the Commission and the Member States of gender-specific indicators in the field of poverty eradication and the promotion of social inclusion should be strongly encouraged.
Järgnevalt mainitakse mõnda põhitegurit, mis kujundavad naiste vaesuse praegust olemust Euroopas ja maailma tasandil.
Few key aspects that define the present “face of female poverty” in Europe, as well as at global level, are to be mentioned further on.
Esiteks on vaesus kolmemõõtmeline: sooline, geograafiline ja põlvkondlik mõõde.
First, poverty has 3 “G” dimensions: the gender one, the geographical one and the generation one.
Samuti on sellel naistele ja meestele erinev mõju sõltuvalt nende rollist ja ülesandest ühiskonnas, arvestades riigiasutuste suhtumist ja reaktsioone.
As well, it has a different impact on women and men, according to their roles and responsibilities in society, considering the attitudes and reactions of the public authorities.
Teiseks on enne kokkuhoiumeetmete rakendamist vajalik põhjalik analüüs, milles võetakse arvesse ka soolisi aspekte.
Secondly, comprehensive analysis is necessary before assuming austerity measures, taking into consideration gender aspects as well.
Esialgu majanduskriis naisi oluliselt ei mõjutanud (töötuse osas), sest need majandusvaldkonnad, kus naised moodustavad enamiku tööjõust, on avalikud teenused (haridus, tervishoid jne).
Women were not initially so significantly affected by the economical crisis (in terms of unemployment) since the sectors of the economy where they constitute the majority of the labour force are public services (education, health etc.).
Kuigi selline tööalane sooline eristamine tähendab, et nad on nüüd avaliku sektori ümberstruktureerimise ja eelarvekärbete ohvrid, kes jäävad ilma oma töökohtadest ja täidavad selliseid ülesandeid nagu laste, eakate ja puuetega inimeste eest hoolitsemine jne.
However, this occupational gender segregation means they are now victims of “the restructuring of the public sector” and “budget cuts”, losing their jobs and assuming tasks like taking care of children, of the elderly and disabled persons etc.
Kolmas aspekt: majanduslanguse mõju on märkimisväärsem ja kahjustavam haavatavate rühmade korral, kes seisavad silmitsi mitme puudusega (noored või eakad naised, sisserännanud ja/või etniliste vähemuste hulka kuuluvad naised, üksikemad, maapiirkondade naised jne).
Third aspect: the impact of the recession is more significant and damaging in the case of the vulnerable groups, who face multiple disadvantages (young or elder women, migrants and/or belonging to ethnic minorities, single mothers, women in rural areas, etc.)
Neljas üldine probleem on see, et valitsused edendavad kriisivastaseid meetmeid peamiselt nendes majandussektorites, milles on ülekaalus mehed (ehitus-, autotööstus jne), samal ajal kui ülejäänud majandussektoreid, kus leiavad tööd peamiselt naised (jaemüük, teenused jne), eiratakse.
Fourth issue, in general, governments promote anti-crisis measures targeting primarily economic sectors that are populated, in their majority, by men (construction industry, car plants etc.) while the other sectors of the economy, which employ more women, are “ignored” (retail, services, etc.).
Selle taustal saab selgeks vajadus kiiremate ja tõhusamate lahenduste leidmiseks.
Against this background, the need for quick and efficient solutions becomes clear.
Raportis naiste vaesuse kohta püütakse välja pakkuda osa neist lahendustest.
The report on female poverty will try to imagine part of these solutions.
Pidades meeles väärtusi, millel Euroopa projekt põhineb, tuleks eeldada, et naiste vaesuse ennetamine ja vähendamine, kui mitte kaotamine on sotsiaalse solidaarsuse aluspõhimõtte oluline osa.
Having in mind the values that the European project is based upon, it should be assumed that preventing and reducing women’s poverty, if not eradicating it, is an important part of the fundamental principle of social solidarity.
Samal ajal on Euroopa naiste õiguste harta eesmärk parandada naiste õigusi ja võimalusi, edendades soolise võrdõiguslikkuse saavutamise mehhanisme kõigi sotsiaalse-, majandus- ja poliitilise elu aspektide suhtes, ning selles kokkuleppele jõudmine ja selle vastuvõtmine on enam kui soovitav.
At the same time, “the European Women’s Rights Charter” aims to improve women’s rights and opportunities, while promoting mechanisms to achieve gender equality in all aspects of social, economic and political life, being more than desirable for agreement and adoption.
Raportöör otsustas pakkuda naiste vaesuse olemusliku küsimuse lahendamiseks välja ettepanekud mitmes huvipakkuvas valdkonnas.
The Rapporteur has chosen to tackle the issue of “the face of female poverty” by proposing several areas of interest:
Naiste vaesus jääb statistikas ja sotsiaalkindlustusskeemides varjatuks.
Women‘s poverty remains hidden in statistics and social security schemes.
Vastavalt komisjoni 2010. aasta aruandele naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta on vaesus üks valdkondadest, kus on säilinud soolised erinevused; sealjuures on naistel suurem vaesusrisk ning nende puhul esineb rohkem sotsiaalset tõrjutust, eriti eakatel naistel, kelle vaesusrisk 2008. aastal oli 22% võrreldes eakate meeste 16%ga, üksikvanematel, kelle vaesusrisk oli 2008. aastal 35%, ja teiste kategooriate naistel, nt puuetega naistel ja etnilistesse vähemustesse kuuluvatel naistel.
According to Commission’s 2010 annual report on equality between women and men poverty is one of the fields in which gender gaps persist; whereas women face higher exposure to the risk of poverty and experience differently the social exclusion, in particular elderly women with a risk of poverty in 2008 of 22% compared to 16 % of elderly men, single parents with a risk of poverty in 2008 of 35 % and other categories of women such as disabled and ethnic minority women.
Statistika kohaselt moodustavad naised kaks kolmandikku mittetöötavast tööealisest elanikkonnast (63 miljonit üksikisikut vanuses 25–64 aastat), selle hulgas on ka sunnitult osalise tööajaga töötavad naised, kes ei ole töötuna registreeritud.
According to statistics, women count for two thirds of the inactive population (63 million persons between 25-64 years) which includes involuntary part time employed that are not registered as unemployed.
Tuleb rõhutada, et naiste vaesuse tase on hinnanguliselt kuni 36% võrreldes meeste 11%ga, kui võtta arvestuse aluseks individuaalne sissetulek, mitte leibkonna sissetulek.
It should be underlined that there are estimates that women‘s poverty could be as high as 36%, against men's 11%, if calculated by individual income rather than household income.
Euroopa naised töötavad ka neli korda tõenäolisemalt osalise tööajaga, tõenäolisemalt tähtajalise töölepinguga, ja osalevad sageli varimajanduses, töötades ilma töölepinguta.
Also European women are four times more likely to work part time, more likely to have fixed term contracts and are often part of the informal economy characterised by the absence of working contracts.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata vajadusele jätkata uuringuid ja analüüse, mis käsitlevad vaesuse feminiseerumise nähtust, hinnates muu hulgas ülemaailmse majanduskriisi mõju Euroopa naistele, sh mõju tööturule, haridusele ja koolitusele, sündivusele, tervisele, sotsiaalkaitsele, pensioniskeemidele, sotsiaalsetele tugiteenustele, naiste juurdepääsule otsuseid tegevatele ametikohtadele jne.
A particular attention should be paid to the necessity to further continue with the researches and analyses regarding the phenomenon of “feminisation of poverty”, assessing inter-alia the effects of the global crisis in the case of European women, including the effects on the labour market, education and training, birth rate, health, social protection, pensions schemes, support social services, access of women to decision making positions etc.
Võitlemine naiste vaesuse vastu tööjõupoliitika ja sotsiaalse kaitse kaudu
Combating women’s poverty through labour policies and social protection
Arvatakse, et naiste integreerimine tööturule on peamine tegur vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel.
It is considered that integration of the women into the labour market is a key to fighting poverty and social exclusion.
Samuti oletatakse, et meeste ja naiste vahel siiani valitsev ebavõrdsus, mis puudutab juurdepääsu haridusele, perekondlikke kohustusi ja üldist hoolitsemist pere eest, on naiste vaesuse peamine põhjus.
As well, it is assumed that the inequalities still existing between men and women in terms of access to education, family responsibilities and the general upkeep of a family are key causes that lead to women’s poverty.
Töökoha olemasolu korral on vaesusrisk naistel kõrgem kui meestel, nt Küprosel, Eestis, Saksamaal ja Lätis.
In-work poverty risk is higher for women than for men e.g. in Cyprus, Estonia, Germany or Latvia.
Töökoha olemasolu korral jääb vaesusrisk naiste puhul vahemikku 2% Maltal ja 3% Tšehhi Vabariigis ja Taanis kuni 10% Lätis ja Poolas ning 12% Kreekas.
The in-work poverty risk for women ranges from 2% in Malta and 3% in the Czech Republic and Denmark to 10% in Latvia and Poland and 12% in Greece.
Selle tagajärjel töötavad naised meestest tõenäoliselt sagedamini vähetasustatud töökohtadel, osalise tööajaga või ajutise lepinguga, samuti on nad meestega võrreldes suurema tõenäosusega üksikvanemad, mis suurendab vaesusriski veelgi
As a consequence women are more likely than men to be employed in low-paid jobs, working part time or in temporary employment, and they are also more likely than men to be single parents, so being at particular risk of poverty
Teave põhineb Eurofoundi aruandel „Töötavad vaesed Euroopas“, 15. aprill 2010. .
Information based on Eurofound report "Working poor in Europe", 15 April 2010. .
ELi tasandil on oluline kutsuda komisjoni tungivalt üles tegema ettepaneku võtta vastu raamdirektiiv, millega kehtestatakse vaesuse vastu võitlemiseks ja selle vähendamiseks Euroopa Liidus piisav miinimumsissetulek, võttes arvesse riiklikke õigusakte ja tava ning asjakohaselt soolist mõõdet.
It is important at EU level to strongly encourage the Commission to propose a framework directive establishing the principle of an adequate minimum income in the European Union as a way to combat and reduce poverty, taking into account the national laws and practices and with due regard to the gender dimension.
Liikmesriigid peaksid looma piisavad miinimumsissetuleku kavad, mille eesmärk on aidata vaesusest välja kõige haavatavamad rühmad, pidades meeles, et naised on üks kõige enam mõjutatud rühmadest.
Member States should provide adequate minimum income schemes in order to lift up from poverty the most vulnerable categories, having in mind that women are one of the most affected groups.
Konkreetsete õiguste andmine pensioni- ja sotsiaalkindlustusskeemides vaesusriski vastu võitlemise vahendina oleks suur samm edasi.
Granting individualised rights in pensions and social security schemes as a tool to combat the risk of poverty would constitute a major step forward.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata asjaolule, et sugudevaheline palgaerinevus on endiselt olemas ning on väga tõsiste tagajärgedega.
A particular attention should be paid to the fact that the pay gap between the two sexes continues to be present and produce extremely severe effects.
Meeste ja naiste palgaerinevusel on mitmesuguseid põhjuseid, sh stereotüübid, mis saavad alguse varases nooruses.
The gender pay gap has various causes, including stereotyping that starts at early age.
Teine probleem, millega naised kokku puutuvad, on nn nähtamatud tõkked, mis takistavad neil jõuda juhtivatele ja tippametikohtadele.
Another problem faced by women is the so-called “glass ceiling” that hinders them from accessing managerial and top positions.
Samuti on tasustamata töökatkestuste esinemine laste kasvatamise või eakate sugulaste hooldamise eesmärgil naiste hulgas sagedasem ning võib viia vanemas eas vaesuseni.
Also the incidence of unpaid breaks from work to raise children or care for elderly relatives is more frequent among women, which may lead to poverty at older age.
On ilmne, et sõltumata vanuserühmast on naistel pärast partnerist lahkuminekut palju suurem vaesusrisk kui meestel.
It is evident that irrespective of age group, women face a much higher risk than men of poverty after a separation from their partner.
Lisaks kogevad naised kõigis kõige haavatavamates rühmades, nt puuetega inimesed, sisserännanud, etnilised vähemused ja maapiirkondades elavad inimesed, suurema tõenäosusega vaesust.
Furthermore, women in all the more vulnerable groups like the disabled, immigrants, ethnic minorities or those living in rural areas are more likely to experience poverty.
Majanduskriisi tingimustes kasvab töötus tõenäoliselt järsult, eelkõige avalikus sektoris, kus naiste esindatus on suur.
The economic crisis is likely to see figures for unemployment increase sharply, particularly among public sector workers where women are heavily represented.
Majanduse elavdamise kavades tuleks võtta arvesse soolist mõõdet ning need peaksid põhinema soopõhiselt eristatud andmetel.
Plans for recovery from the recession should take into account the gender dimension and be based on gender disaggregated data.
Valitsusväliste organisatsioonide ja soolise võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste rahastamist on mõnes ELi riigis, nt Iirimaal juba vähendatud.
Funding for non-governmental organisations and equality bodies is already being cut in some EU countries, like Ireland.
Naistel on vähem kohti, kuhu abi saamiseks pöörduda.
Women will have less places to turn to for assistance.
Euroopa 2020. aasta strateegia peaks kandma soolise võrdõiguslikkuse peavoolustamise ideed, et parandada võrdset esindatust ja osalemist tööturul, et purustada tööturul vahetegemise mallid, tagades naiste esindatuse tippametikohtadel konkreetsete kvootide abil juhtkondade koosseisudes ja poliitikas.
The Europe 2020 Strategy should be gender mainstreamed in order to improve equal representation and participation on the labour market, to break the labour market segregation patterns, while ensuring women presence in top positions through specific quotas on managerial board compositions and in politics.
Pereelu ja töö ühitamine vaesuses või vaesuse ohus elavatel naistel
Reconciliation of family life and work by those women living in poverty or being exposed to the risk of poverty
Töö ja eraelu ühitamise edendamine eesmärgiga võimaldada naistel, kes seda soovivad, teha karjääri või töötada täisajaga töökohal, on põhiline tegur naiste vaesuse mõju piiramises ja naistel esinevate riskide vähendamises.
Promoting the reconciliation of work and private life, in order to enable women who so wish to pursue their careers or work full time is considered as a key aspect of curbing the effects of women’s poverty or diminishing the risks that women are exposed to.
Samuti on vajalikud täiendavad toetusmeetmed, eriti töötavatele üksikemadele, pakkudes abi paindliku tööajaga töökohtade leidmisel, et üksikemad saaksid täita oma ulatuslikumaid kohustusi pere ees, või luues asjakohased lapsehoiuvõimalused ning eakatele ja ülalpeetavatele mõeldud hoolekandeasutused.
Additional support measures, especially for working mothers who are members of single-parent families, either by making it easier to find forms of employment with flexible working hours so that they can meet their more extensive family commitments, or by providing suitable childcare, elderly and dependent persons facilities are as well requested.
Vaesuse vastu võitlemine vanemate naiste hulgas
Combat poverty among elder women
Oluline on rõhutada asjaolu, et vaesusesse langemise oht on naistel suurem kui meestel, eriti vanemas eas.
It is stressed the fact that the risk of falling into poverty is greater for women than for men, particularly in old age.
Vaesuse määr vanemate naiste hulgas on suurem kui vanemate meeste hulgas (keskmine vaesusriski määr vanemate naiste hulgas on 22%, vanemate meeste hulgas 16%), seda eriti liikmesriikides, kus valitsevad pensioniskeemid seovad pensioni tihedalt eluaegse sissetuleku ja sissemaksetega.
The poverty rate among older women is higher than for older men (The average at-risk-of-poverty rate for older women is of 22 % against 16 % for older men), especially in Member States where the predominant pension schemes relate benefits closely to lifetime earnings and contributions.
Sellised pensioniskeemid panevad laste või ülalpeetavate sugulaste eest hoolitsevad isikud halvemasse olukorda seoses töös tekkivate katkestustega ning osaajatöö vähendab nende sissetulekut elu vältel.
Such pension schemes place those who care for children or for dependent relatives at a disadvantage because their career breaks and part time work reduce their lifetime earnings.
Seetõttu tuleb pakkuda asjakohast sotsiaalkindlustusabi naistele, kes hoolitsevad haigete, eakate või puuetega pereliikmete eest, ning eakatele naistele, kes saavad eriti madalat pensioni.
Therefore, it is necessary that adequate social security assistance to be provided for the women responsible for the care of sick, elderly or disabled members of their families, and for elderly women who receive a particularly low pension.
Soolise vägivalla mõju vaesusriskile
Impact of gender based violence on poverty risk
Vastavalt uuringutele ja küsitlustele on vägivalda kogenud naistel suurem vaesusrisk, sest vägivald kahjustab nende tervist ja võib põhjustada töötust.
According to researches and studies women who have experienced violence are at an increased poverty risk, as violence has consequences on their health and may lead to unemployment.
Rõhutada tuleb, et ligikaudu 20–25% naistest kannatab oma täiskasvanuea jooksul füüsilise vägivalla all ning enam kui 10% seksuaalse vägivalla all.
It should be underlined that some 20-25% of women suffer physical violence, and more than 10% sexual violence, in the course of their adult lives.
Naistevastane vägivald on peamine probleem, mis tuleb lahendada kõigi olemasolevate vahendite abil, samal ajal kui komisjon peaks kehtestama naistevastase vägivallaga võitlemise Euroopa aasta.
Violence against women is a major problem that needs to be eliminated using every means available, while the Commission should establish a European Year for combating violence against women.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata vajadusele vaadata uuesti läbi vägivalla ja vaesuse vahelise seos ning teha täiendavaid jõupingutusi inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise kaotamiseks, tehes tihedamat õigusalast ja politseikoostööd ELi tasandil.
A particular attention should be paid to reconsider the relation between violence and poverty and further efforts aiming to eradicate human trafficking and sexual exploitation through closer judicial and police cooperation at EU level are needed.
Koos riiklike ja Euroopa haldusorganitega tuleks luua tõeline sotsiaalne dialoog, jagada seisukohti ning aidata kaasa äärmise vaesuse kaotamisele, tuues konkreetseid näiteid selle valdkonna hea tava kohta Euroopa tasandil.
A genuine social dialogue should be developed together with the national and European administration, to share viewpoints and to contribute to overcoming extreme poverty, providing a concrete example of the very best practice at European level in this area.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata tööle valitsusväliste organisatsioonidega, võttes arvesse ka rahalist abi, mida nad on saanud komisjonilt.
A particular attention should be paid to the work of NGOs considering as well their financial support originating from the Commission.
Rahastamise tagamine vaesuse vastase võitluse vahendina
Ensure financing as a mean to combat poverty