natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. arvestades, et väljaspool Euroopa Liitu ja Euroopa Liidu piires tuleb võtta sekkumismeetmeid tunduvalt rohkem ja sagedamini ning kui sellele lisada veel ülemaailmne finantsolukord ja eelarvelised piirangud, peavad need meetmed olema kulutasuvamad;
B. whereas the multiplication and greater frequency of interventions inside and outside the European Union are compounded by the global financial situation and budgetary constraints which underline the need for more cost effective operations,
C. arvestades, et vahendite jagamine 31 riigi vahel, kes on ühenduse kodanikukaitse mehhanismi liikmed (ELi 27 riiki, Norra, Liechtenstein, Horvaatia, Island), või liikmesriikidevahelise tõhustatud koostöö kontekstis võib pakkuda operatiivseid ja rahalisi eeliseid;
C. whereas sharing of resources among the 31 states that are members of the Community civil protection mechanism (EU-27, Norway, Lichtenstein, Croatia, Iceland), or in the context of enhanced cooperation between Member States, can represent an operational and financial asset,
D. arvestades, et humanitaarkatastroofideks ettenähtud komisjoni eelarvet ja konkreetselt humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi eelarvet mitte üksnes ei külmutatud, vaid et see on viimase viie aastaga reaalselt isegi vähenenud;
D. whereas the Commission's budget for humanitarian disasters, and specifically that of DG ECHO , has not merely been frozen but has fallen slightly in real terms over the last five years,
E. arvestades, et ELi katastroofiabi sidususe alal on viimasel ajal edu saavutatud, eriti kodanikukaitse mehhanismi järkjärgulise tugevdamise, kodanikukaitse ja humanitaarabi vastastikmõju/koordineerimise parandamise ning tunnistamisega, et integreeritud tegutsemine katastroofide ohjamisel sisaldab lisaks reageerimisele ka ennetamist ja valmisolekut;
E. whereas progress has been made in recent years towards a more coherent EU disaster response, notably through progressive strengthening of the civil protection mechanism, better interaction/coordination between civil protection and humanitarian aid, and the recognition that an integrated approach to disaster management involves not only response but also prevention and preparedness,
F. arvestades, et Euroopa Liidu reageerimine Haiti maavärinale ei käivitanud mitte üksnes kiire, märkimisväärse ja ulatusliku humanitaarabi sekkumise, vaid aktiveeris ka kodanikukaitse mehhanismi, mis suutis viivitamatult ja esimest korda kasutusele võtta kaks moodulit (veepuhastusüksus ja kõrgtasemeline meditsiinipunkt), mida rahastati ELi kiirreageerimisvõime 2008. aasta ettevalmistavast meetmest;
F. whereas the European Union's response to the earthquake in Haiti triggered not only a rapid, significant and large scale humanitarian aid intervention but also the activation of the civil protection mechanism which was able to deploy immediately and for the first time two modules (a water purification unit and an advanced medical post) financed through a 2008 Preparatory Action for an EU rapid response capability,
G. arvestades, et hiljutiste kriiside õppetunnid tõestavad jätkuvalt, et ELi katastroofidele reageerimist tuleb tõhususe, koordineerimise ja nähtavuse osas parandada, ja arvestades, et katastroofid on taas kord rõhutanud vajadust ELi kiirreageerimisvõime (Euroopa kodanikukaitsejõud) järele;
G. whereas lessons learned from recent crises continue to demonstrate the need to improve the EU’s disaster response in terms of efficiency, coordination and visibility, and whereas these disasters have once again highlighted the need for an EU rapid response capability (European civil protection force),
H. arvestades, et ELi võime kaitsta kodanike elusid ja vara on otsustav tegur liidu usaldusväärsuse kinnitamiseks,
H. whereas the EU’s capacity to protect citizens’ lives and property is a decisive factor for its credibility,
a) tunnistab, et kui kodanikukaitse ja humanitaarabi on ühe, humanitaarabi ja kriisiohjamise eest vastutava voliniku vastutusvaldkonnas, loob see komisjoni sees parema sünergia ja aitab tugevdada kogu ELi katastroofiabi sidusust;
(a) acknowledges that the inclusion of civil protection and humanitarian aid within the portfolio of a single Commissioner responsible for Humanitarian Aid and Crisis Response creates better synergies within the Commission and helps enhance the coherence of the overall EU disaster response;
b) nõuab suuremat integratsiooni ühelt poolt kodanikukaitse ning teisalt humanitaartöö meetodite vahel humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadis, säilitades samas ülesannete ja volituste selge eristamise kaudu nende eripära, et maksimeerida sünergiat ja vastastikkust täiendamist ning suurendada tõhusust; nõuab, et sõjaväelased ja tsiviiltöötajad, samuti humanitaartöötajad, kes on seotud katastroofiabi või humanitaarmeetmetega, tegutseksid neutraalsuse, sõltumatuse ja erapooletuse põhimõtteid järgides;
(b) calls for greater integration between civil protection and humanitarian working methodologies within DG ECHO, while preserving their specific features by maintaining a clear distinction and demarcation of roles between them, in order to maximize synergies and complementarities and to enhance efficiency; calls also for military and civilian personnel and humanitarian workers involved in disaster response or humanitarian operations to act in accordance with the principles of neutrality, independence and impartiality;
c) kordab, et kodanikukaitse ressursside kasutamine humanitaarkriisis peab lähtuma vajadusest ning see peab täiendama ja olema kooskõlas humanitaarabiga vastavalt Euroopa konsensusele humanitaarabi valdkonnas ja ÜRO suunistele (Oslo suunised), pidades silmas kinnipidamist sellistest humanitaarabi põhimõtetest nagu neutraalsus, inimlikkus, sõltumatus ja erapooletus;
(c) reiterates that the use of civil protection resources, where deployed in any humanitarian crisis, should be needs driven and complementary to, and coherent with, humanitarian aid , in accordance with the European Consensus on Humanitarian Aid and the United Nations guidelines (Oslo guidelines), with a view to ensuring compliance with the humanitarian principles of neutrality, humanity, impartiality and independence;
d) nõuab, et ELi abi eesmärk looduslike või inimtekkeliste katastroofide puhul peab võimaluse korral olema kohaliku majanduse abistamine, näiteks sel teel, et ostetakse kohalikke või piirkonnas toodetud toiduaineid ning tagatakse põllumeestele põllumajanduse taastamiseks vajalikud materjalid;
(d) insists that EU assistance in the event of natural or man-made disasters should aim, wherever possible, at helping the local economy, for example by purchasing locally or regionally produced foodstuffs as well as providing the necessary materials for farmers in order to relaunch the rural economy;
e) palub nõukogul ja komisjonil selgemaks muuta Euroopa välisteenistuse ja komisjoni vahelised koostöö- ja koordineerimissüsteemid abi andmisel väljaspool Euroopa Liitu toimunud ulatuslike katastroofide puhul;
(e) asks the Council and the Commission to clarify the arrangements for cooperation and coordination between the European External Action Service (EEAS) and the Commission for the management of a large-scale disaster response outside the territory of the European Union;
f) soovitab lokaalset koordineerimistööd koostöös kannatanud riigi valitsusega, kasutades kohapealseid ELi ja liikmesriikide esindajaid, et tagada kannatanud paikkondade probleemidele eesmärgipärane ja pädev reageering;
(f) suggests localised coordination efforts, in cooperation with the national government of the affected state, using EU and Member States' representatives on the ground to ensure a targeted and competent response to affected localities;
g) soovitab tungivalt nõukogul esimeses järjekorras tugevdada ELi katastroofidele reageerimise suutlikkust, eriti seoses aruteludega ELi kodanikukaitseüksuse loomise üle, ja järgida Euroopa Parlamendi korduvaid nõudeid, et rakendataks 2006. aasta Barnier’ aruandes esitatud ettepanekuid;
(g) urges the Council to strengthen the EU’s disaster response capacity as a high priority, especially in view of the discussions on setting up an EU Civil Protection Force, and to follow up the European Parliament’s repeated requests that the proposals put forward in the Barnier report in 2006 should be implemented;
h) nõuab, et viivitamatult loodaks ELi kodanikukaitseüksus, mis peab olema asjakohaselt varustatud vajalike tehnoloogiliste ja tehniliste ressurssidega;
(h) calls for the immediate establishment of an EU Civil Protection Force which must be adequately equipped with the necessary technological and technical resources ;
i) nõuab seoses looduskatastroofile järgnevate operatsioonidega ka paremat koostööd liikmesriikide humanitaarabi asutuste ja kodanikukaitse mehhanismide ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi, samuti mis tahes tulevaste Euroopa kodanikukaitseüksuste vahel;
(i) calls also, in the context of operations following a natural disaster, for better coordination between the humanitarian agencies and the civil protection mechanisms of the Member States and DG ECHO, and any future European civil protection force;
j) nõuab tungivalt, et komisjon töötaks koos toetust saavate riikide valitsuste, kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega välja programmid, võttes arvesse kohalikku katastroofide ennetamise ja kriisiohjamise suutlikkust;
(j) urges the Commission to develop programs with national governments, local authorities and civil society organisations in beneficiary countries with regard to community-based disaster prevention and response management capacity;
k) soovitab nõukogul seadusandliku tavamenetluse alusel vastu võtta meetmed (mille ettepaneku teeb komisjon) praeguse ELi kodanikukaitse mehhanismi ennetus- ja kavandamissuutlikkuse edendamiseks, mis praegu põhineb liikmesriikide ajutisel ja vabatahtlikul osalemisel; teeb ettepaneku, et need meetmed võiksid sisaldada ELi ettevalmistava meetme järgi katsetatud süsteeme, sealhulgas ELi tasandi vahendid, ressursside vabatahtlik ühendamine, praeguse suutlikkuse kaardistamine, tegevuskavade kindlakstegemine ja täiendavate koolitustegevuse arendamine;
(k) encourages the Council to adopt , under the ordinary legislative procedure, measures (to be proposed by the Commission) for improving the predictability and the forward-planning capacity of the current EU civil protection mechanism, which is currently based on ad-hoc and voluntary contributions from Member States; suggests that these measures may include arrangements tested under the EU Preparatory Action including EU-level assets, voluntary pooling of resources, mapping of existing capacities, identification of scenarios and the development of further training activities;
l) nõuab samuti realistlikke eelarveplaane, milles varasemate aastate kulude alusel oleks eraldatud assigneeringud looduskatastroofidele või humanitaartegevuseks;
(l) calls also for realistic budgets in which appropriations for natural disasters or humanitarian action are allocated on the basis of previous years' spending;
m) on seisukohal, et ELi kodanikukaitse üksuse aluseks peaks olema ELi kodanikukaitse mehhanism, mis peaks olemasolevaid vahendeid optimeerima, suurendades nende tõhusust ja nähtavust, ja olemasolevate logistiliste ja inimressursside vabatahtlik ühendamine nii katastroofidele reageerimise koolitusteks kui ka kriisiohjamiseks, luues ELi ettevalmistava meetme raames algatusi, et oleks võimalik anda esimest abi 24 tunni jooksul alates katastroofi tekkimisest;
(m) considers that the EU civil protection force should build on the EU Civil Protection mechanism, should optimise the tools available, which would gain in efficiency and visibility, should involve the voluntary pooling of existing logistical and human resources with regard both to disaster-response training and disaster management by developing initiatives taken during preparatory actions, and it should be capable of providing initial aid within 24 hours of the occurrence of a disaster;
n) soovitab ELi kodanikukaitse üksusel aluseks võtta põhimõtted, mille kohaselt üksus peaks:
(n) recommends that the EU civil protection force be based on the principles that it should:
– põhinema vajaduste hindamisel ja kaasama kõik humanitaarabi andjad;
- be based on an assessment of needs, with the participation of all humanitarian actors,
– olema tsiviilüksus;
- be civilian
– tegutsema ELi nime all;
- operate under the banner of the EU
– järgima rahvusvahelist humanitaarõigust;
- observe international humanitarian law
– austama kavandatud meetmetes liikmesriikide osalemise vabatahtlikkust;
- respect the voluntary nature of the Member States’ participation in the intended arrangements
– põhinema koormuse jagamise põhimõttel;
- be based on the principle of burden-sharing
– suhtuma avatult Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide osalemisse;
- be open to contributions from non-EU countries
– tunnistama ÜRO põhirolli katastroofiabi koordineerimisel väljaspool Euroopa Liitu;
- recognise the UN’s overall role in coordinating international relief outside the territory of the European Union;
– olema organiseeritud preventiivsel alusel, vastavalt eri stsenaariumidele;
- be organised on a preventive basis, according to specific scenarios;
o) on seisukohal, et Haiti ja Pakistani sekkumistes omandatud kogemustele toetudes peaks EL niipalju kui võimalik ja eelkõige humanitaarabi operatsioonide puhul tegutsema ÜRO koordineeriva egiidi all, keskendudes valdkondadele, kus tema sekkumine võib anda suuremat lisandväärtust;
(o) considers that, with particular reference to humanitarian aid operations, and based on the lessons learned from intervention in Haiti and Pakistan, the EU should, as far as possible, operate under the coordinating umbrella of the UN, concentrating on those fields where its intervention can contribute greater added value;
p) on seisukohal, et Euroopa kodanikukaitseüksus võiks võetud kohustuse alusel asuda mõne liikmesriigi juures, et vabatahtlikult teha kättesaadavaks varem kindlaksmääratud kodanikukaitse moodulid, mis on valmis kohe tegutsema ELi operatsioonidel, mida koordineerib järelevalve- ja teabekeskus (MIC), ning et enamik neist moodulitest, mis on juba olemas riiklikul tasandil ja mis ei tooks kaasa olulisi lisakulutusi, jääks nende kontrolli alla, leiab veel, et nende reservmoodulite kasutamine moodustaks ELi kodanikukaitse süsteemi tuuma reageerimisel katastroofidele Euroopa Liidus ja väljaspool;
(p) considers that the European civil protection force could be based on a commitment by some Member States to voluntarily make available pre-determined civil protection modules that are ready to intervene immediately in EU operations coordinated by the MIC, that most of these modules, which are already available nationally and thus would not entail significant additional costs, would remain under their control, and that the deployment of these modules placed on standby would form the nucleus of the EU’s civil protection system for responding to disasters inside and outside the EU;
q) on arvamusel, et EL võiks rahastada täiendavaid kodanikukaitse mooduleid kindlate eri nõudmiste jaoks, kui on kindlaks tehtud vajakajäämised ja kui Euroopa tasand annaks lisandväärtust, samuti rõhutab, et tähtis on suurendada assigneeringuid transpordile ja arendada varutranspordimooduleid;
(q) considers that additional civil protection modules could be financed by the EU for certain specific requirements where gaps have been identified and where the European level would add value, and stresses the importance of increasing funding for transport and developing standby transport modules;
r) rõhutab vajadust töötada välja katastroofide suhtes üldine ja ennetav lähenemisviis, mis kooskõlastaks mitmesuguseid Euroopa Liidu ja liikmesriikide käsutuses olevaid tegevusvahendeid, nagu (tsiviil- ja sõjaline) kriisiohjamine, rahaline abi ning arengu- või sotsiaal- ja keskkonnapoliitika; on sellega seoses veendunud, et tuleks tõhusamalt korraldada üleminekut katastroofile reageerimiselt katastroofijärgsele ülesehitusele; tuletab meelde ettepanekut asutada Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus vastavalt Lissaboni lepingu sätetele (artikkel 214 lõige 5), ning, pidades silmas, et 2011. aasta on kuulutatud Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks, soovitab Euroopa Komisjonil ja nõukogul koos Euroopa Parlamendiga võimalikult kiiresti ette valmistada nimetatud korpuse tööks vajalikud eeskirjad ja menetlused, pidades eriti silmas mõnede liikmesriikide samalaadseid algatusi;
(r) underlines the need to develop a comprehensive and proactive approach in response to disasters, coordinating the various means of action available to the Union and its Member States, such as crisis management (civil and military), financial assistance and development or social and environmental policies; believes in this context that the transition between disaster response and post-disaster reconstruction should be managed more efficiently; recalls the proposal to set up a European Voluntary Humanitarian Aid Corps in accordance with the provisions of the Lisbon Treaty (Article 214(5)), and with a view to the European Year of Volunteering 2011 encourages the European Commission and the Council to work, together with the European Parliament, on the rules and procedures for the operation of the Corps as soon as possible, especially in the light of similar initiatives taken by some Member States;
s) tuletab nõukogule meelde, et militaarressursside ja suutlikkuse kasutamine katastroofiabis, eriti logistika, transpordi ja infrastruktuuri toetamiseks humanitaarabi operatsioonidel, peaks olema erandlik, mida tuleks kasutada viimase võimalusena ja alati kooskõlas kehtivate lepingutega, nagu Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas ja Oslo suunised suuniseid militaar- ja tsiviilkaitsevarustuse kasutamise kohta päästeoperatsioonide raames katastroofi korral;
(s) reminds the Council that the use of military assets and capabilities in disaster response , particularly for logistics, transport and infrastructure support for humanitarian aid operations, should be exceptional, used as a ‘last resort’ and always in compliance with existing agreements such as the European Consensus on Humanitarian Aid and the Oslo guidelines on the use of military and civil defence assets in international disaster relief;
t) möönab, et sõjalisi ja tsiviilkaitsevahendeid tuleks katastroofiabi otstarbel kasutada ainult viimase abinõuna ning vastavalt Oslo suunistele ja Euroopa konsensusele humanitaarabi valdkonnas; tuletab meelde, et suurõnnetustele reageerimisel on kodanikukaitse- ja humanitaarabimeetmete kõrval sageli tähtis osa sõjalistel vahenditel, ning märgib, et sõjalised vahendid võivad olla vajalikud oluliste suutlikkuspuudujääkide korvamiseks (esmajoones strateegilised veod, erivahendid, raskemasinad ja -transport); rõhutab seetõttu vajadust töötada välja terviklik strateegia ja parandada tsiviil- ja sõjalise suutlikkuse koostoimet ning määrata kindlaks valdkonnad, kus liikmesriigid saaksid oma jõupingutused ja suutlikkuse ELi kriisireageerimises osalemiseks ELi tasandil ühendada, mis on eriti oluline keerulises majanduskliimas;
(t) acknowledges that military and civil defence assets in disaster relief should be used as a last resort, in compliance with the European Consensus on Humanitarian Aid and the Oslo guidelines; recalls that military means often constitute an important contribution to disaster response, along with civil protection and humanitarian aid, and notes that military assets can be necessary for filling critical capacity gaps (particularly strategic lift, specialised assets, heavy engineering and transport); therefore stresses the need to develop a comprehensive approach and to improve synergies between civil and military capabilities, and to identify areas in which Member States can pool their efforts and capabilities at EU level to contribute to EU disaster response, which is particularly important in a difficult economic climate;
u) rõhutab vajadust luua ELi alaliselt kasutatavad tsiviiljõud, mis toimiksid sõjalistest struktuuridest sõltumatult, ning määrata kindlaks valdkonnad, kus liikmesriigid saaksid oma jõupingutused ja suutlikkuse ELi tasandil selles suhtes ühendada;
(u) emphasises the need to build up permanently available civilian capabilities in the EU which operate independently from military structures and to identify areas in which Member States can pool their efforts and capabilities at EU level in this respect;
v) soovitab tungivalt nõukogul ja komisjonil teha koostööd nähtavuse tegevuskava rakendamisel ja see kava peaks sisaldama konkreetseid meetmeid ELi katastroofiabi nähtavuse suurendamiseks;
(v) urges the Council and the Commission to cooperate on the implementation of a visibility action plan that should include concrete measures to enhance the visibility of the EU’s disaster response;
w) julgustab kasutama ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) süsteemi, et hoida järelvalve all potentsiaalsed kriisipiirkonnad, mis annab võimaluse valmistuda paremini humanitaarabi saatmiseks, rõhutab, kui tähtis on luua ELi meetmete järelvalvemehhanismi ja hinnata osutatud abi;
(w) encourages the utilisation of the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) system to keep potential crisis areas under surveillance, allowing for better preparedness in sending humanitarian support, and stresses the critical importance of establishing a follow-up mechanism on EU efforts and assessment of deployed assistance;
x) julgustab looma teadusuuringute eelarveid ja arendama tööstuslikku võimsust (näiteks GMES programmi satelliitfotod), et parandada kriisijuhtimist eri etappides;
(x) encourages the development of research budgets and industrial capacity (for example satellite imagery in the GMES programme) to improve disaster management phases;
y) kutsub nõukogu üles võtma eespool nimetatud soovitusi arvesse, kui Euroopa Komisjoni poolt väljakuulutatud tulevane teatis Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta läbi vaadatakse ja selle kohta järeldusi esitatakse;
(y) invites the Council to take the above recommendations into consideration when examining and reaching conclusions on the forthcoming Commission Communication on reinforcing the European Union’s Disaster Response Capacity, announced by the European Commission;
Väljaspool Euroopa Liitu toimunud suurte katastroofide (loodusõnnetuste ja inimtegevusest põhjustatud õnnetuste) arvu kasv viimastel aastatel nõuab ELi praeguse katastroofidele reageerimise suutlikkuse tõhustamist.
The multiplication of major disasters (natural/ man made) outside the European Union in recent years has led to increased calls to improve the effectiveness of the existing EU disaster response capacity.
Kuigi ELi katastroofidele reageerimise suutlikkus on alates ühenduse kodanikukaitse mehhanismi loomisest 2001. aastal paranenud, on raportöör seisukohal, et koordineeritud, sidusa ja nähtava ELi tegevuse tagamiseks on veel palju teha.
If the EU disaster response capacity has constantly evolved since the establishment of the community civil protection mechanism in 2001, the Rapporteur believes that much more needs to be done to ensure a coordinated, coherent and visible EU response.
Seda vajadust sidusama tegevuse järele rõhutati ka komisjoni märtsis 2008 avaldatud teatises Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta, mis on sellel teemal senini viimane.
This need for a more coherent response was also highlighted in the latest Communication from the Commission on "reinforcing the Union’s disaster response capacity", which dates back from March 2008.
Nimetatud teatis pidi olema esimene samm teel tervikliku ja ühendatud ELi tegevuse suunas.
This communication was supposed to be a first step on the road to a comprehensive and integrated EU response.
Teatises oli tegevuskava, mis sisaldas hulgaliselt konkreetseid meetmeid katastroofiabi integreerituma koordineerimise järkjärguliseks suurendamiseks.
It included an Action Plan with a number of concrete actions to gradually build up a more integrated coordination between the various instruments for disaster response.