natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13. on seisukohal, et elektriinfrastruktuuri arendamine ELi ja kolmandate riikide ning mõnel juhul ka olemasoleva elektriinfrastruktuuri vahel, võib tekitada süsinikulekke riski või selle riski suurenemise kohtades, kus see juba on olemas; kutsub komisjoni üles seda võimalust hindama ja looma vajaduse korral meetmeid, mille järgi võiks EL seda tõhusalt käsitleda, näiteks nõudes vastavust ELi direktiivile 2009/28/EÜ taastuvenergia kohta;
Considers that the development of electricity infrastructure between the EU and third countries, and in some cases existing electricity infrastructure, can create a risk of carbon leakage or increase that risk where it is already present; calls on the Commission to evaluate this possibility and to bring forward, if necessary, measures by which the EU could address this effectively such as requiring conformity with Directive 2009/28/EC on renewable energy;
19. palub komisjonil ja liikmesriikidel välja töötada meetmed, mis tagaksid, et põhivõrguettevõtjatel oleks stiimul uurida võimalikke võrkudevahelisi ühendusi piirkondlikust või Euroopa perspektiivist lähtudes ning, et nende investeerimisplaanid põhineksid pigem energia ühenduste sotsiaal-majanduslikel mõjudel kui projekti säästlikkusel ja seega vältides edastusmahu alainvesteerimist;
Asks the Commission and the Member States to establish measures to ensure that transmission system operators (TSOs) are properly incentivised to examine possible interconnectors from a regional or European perspective and that their investment plans are based on the socio-economic effects of energy interconnectors rather than purely on project economy, thereby avoiding under-investment in transmission capacity;
21. nõuab tungivalt, et piiriüleste projektide ehitamisel või arendamisel peetaks kinni rahvusvahelistest konventsioonidest, nagu Espoo konventsioon, ning osutab tihedama koostöö vajadusele energiavõrkude väljaehitamisel ja seda eriti Venemaa ja Valgevene ning Baltimaade vahel, kasutada selleks intensiivsemalt ka ELi ja Venemaa vahelist energiaalast dialoogi, eriti silmas pidades ELi liikmesriikide ja piirkondade energiajulgeolekut;
Calls for steps to be taken to ensure compliance with international agreements, such as the Espoo Convention, before cross-border projects are undertaken or further developed, and draws attention, in the context of the expansion of energy networks, to the need to foster closer cooperation, in particular between Russia and Belarus and the Baltic States, and, in that connection, to develop the EU-Russia energy dialogue, in particular with a view to achieving the objective of energy security for the EU Member States and regions;
Põhjalik infrastruktuuri arendamise stsenaarium
A comprehensive infrastructure development scenario
34. tuletab komisjonile siiski meelde, et igale liikmesriigile tuleks anda nii julgeoleku- kui ka majanduslikel põhjustel toetust, et ta oleks nii säästva energia tootja kui ka tarbija;
Reminds the Commission, however, that every Member State should also be given support to be a producer, as well as a consumer, of sustainable energy, for both security and economic reasons;
37. pooldab komisjoni avaldust, et maagaasil saab olema tähtis roll varukütusena; rõhutab siiski, et varustuskindluse tagamiseks peavad ka muud energiakandjad ja energiasalvestuse rajatised seda rolli täitma; rõhutab asjaolu, et mitmekesine energiaallikate jaotus jääb ka edaspidi kindla ja kulutõhusa energiavarustuse aluseks;
Welcomes the Commission’s announcement that natural gas will take on an important role as a backup fuel; stresses, however, that other forms of energy and energy storage facilities will also have to take on this role if security of supply is to be ensured; underlines the fact that a broad energy mix will continue to be the basis for secure, cost-effective energy supply;
43. rõhutab jaotustasandi infrastruktuuri tähtsust ning tootjate-tarbijate ja jaotussüsteemide operaatorite olulist rolli detsentraliseeritud energiatoodete ja nõudluspoole tõhustamise meetmete integreerimisel süsteemi; juhib tähelepanu, et nõudluse juhtimisele ja nõudluse alusel energiatootmisele kõrgema prioriteetsuse omistamine tugevdaks märkimisväärselt detsentraliseeritud energiaallikate integreerimist ning edendaks üldise energiapoliitika eesmärkide saavutamist; usub, et see kehtib ka riiklike infrastruktuuriprojektide kohta, mille positiivne mõju ulatub energia siseturu varustamise või omavahel ühendamise mõttes väljapoole riigipiire;
Emphasises the importance of infrastructure at distribution level and the important role that prosumers and distribution system operators (DSOs) play during the integration into the system of decentralised energy products and demand-side efficiency measures; points out that according higher priority to demand-side management and demand-side energy generation would considerably strengthen the integration of decentralised energy sources and would advance the achievement of overall energy policy objectives; believes that this also applies to national infrastructure projects which have a positive impact beyond the national borders in terms of supply or interconnection of the internal energy market;
45. leiab, et linnade kütte- ja jahutussüsteemide tõhususe kaasajastamine ja parandamine peab olema ELi prioriteet ning seda tuleks kajastada ja toetada seoses nii olemasolevate finantsraamistike kui tulevase finantsperspektiivi läbivaatamisega;
Considers that modernising and improving the efficiency of urban heating and cooling networks must be a priority for the EU and should be reflected and supported in relation to both the review of the existing financial framework and the future financial perspective;
48. märgib, et lisaks kapitali- ja tegevuskuludele tekivad suured keskkonnakulud seoses energiainfrastruktuuri projektide ehitamise, käitamise ja dekomisjoneerimisega; rõhutab, kui oluline on arvestada neid keskkonnakulusid kulude-tulude analüüsis, mis lähtub olelusringi maksumuse lähenemisviisist;
Notes that, apart from the capital and operational costs, significant environmental costs arise from the construction, operation and decommissioning of energy infrastructure projects; emphasises the importance of accounting for these environmental costs in the cost-benefit analysis using the life-cycle costing approach;
53. märgib, et energiainfrastruktuuriga seostuvad märkimisväärsed ohud, mis on seotud näiteks käitamisega (ülekoormused, varustuse pidevus), loodusnähtustega (maavärinad, üleujutused), keskkonnaga (keskkonnareostus, elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kadumine) või on inimtekkelised/poliitilised (ohutus, terrorism); seetõttu nõuab, et arukate võrkude arendamise otsuseid rakendataks nii, nagu on ette nähtud elutähtsaid infrastruktuure käsitlevas direktiivis 2008/114/EÜ; teeb liikmesriikidele ettepaneku koostada otsuste hõlbustamiseks ette riskide kaart ning jälgida arukate võrkude rakendamise tulemusi, et parandada võrkude ühenduvust;
Notes that significant risks are associated with energy infrastructure, including operational risks (e.g. congestion and discontinuity of supply), natural risks (e.g. earthquakes and floods), environmental risks (e.g. pollution, and habitat and biodiversity loss) and anthropogenic/political risks (e.g. safety risks and terrorism); therefore calls for decisions on the development of smart grids to be implemented, as provided for in Directive 2008/114/EC on critical infrastructures; suggests that the Member States draw up a risk map as a tool for decision making and monitoring the results of smart grid implementation in order to improve the interconnectivity of grids;
59. märgib, et arukad võrgud on elektritootmise ning informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia ühendamise tulemus ja seetõttu tuleb erilist tähelepanu pöörata nende kahe sektori koostööle, näiteks seoses raadiospektri tõhusa kasutamisega kogu Euroopas ja aruka energia ülesannetest arusaamine tulevase asjade interneti kavandamisel; palub komisjonil välja töötada teemaga seotud üksuste (teadustöö peadirektoraat, energeetika peadirektoraat, infoühiskonna ja meedia peadirektoraat) koostöökava, et tagada arukate võrkude kasutulevõtmiseks ja käitamiseks kõige sidusam ja tõhusam viis, mis on energeetikapoliitikaga seotud tegevuse põhialus;
Notes that smart grids are a result of convergence between electricity and information and communications technologies, and that consequently special attention must be paid to cooperation between these two sectors, e.g. with regard to the efficient use of radio spectrum across Europe and to the understanding of smart energy functions in the planning of the future ‘Internet of Things’; asks the Commission to establish a cooperation plan among the different units involved (DG Research, DG Energy, DG INFSO, etc.) so as to ensure the most coherent and generally efficient contribution to the deployment and operation of smart grids, as a fundamental base for energy policy activities;
66. tõdeb, et standardimistöö arukate arvestitega on käimas vastavalt standardile M/441, mille Euroopa Komisjon on väljastanud Euroopa standardiorganisatsioonidele (CEN, CENELEC ja ETSI), ning rõhutab, et arukate arvestite tehnilistes standardites tuleks arvesse võtta järgmiseid lisafunktsioone, mis on kindlaks määratud CEN/CENELEC/ETSI arukate arvestite koordineerimisrühma aruandes:
Acknowledges that standardisation work in smart metering is progressing, with standardisation Mandate M/441 issued by the Commission to the European standardisation organisations (CEN, CENELEC and ETSI), and stresses that technical standards for smart meters should take into account the additional functionalities identified in the final report of the CEN/CENELEC/ETSI Smart Meters Coordination Group (SM-CG), namely:
– kauglugemine või metroloogilised registrid;
– remote reading or metrological registers,
– kahesuunaline kommunikatsioon;
– two-way communication,
– parema tarifitseerimise/ettemakse tugi;
– support for advanced tariffication/pre-payment,
– varustatuse kaugvõimaldamine ja mittevõimaldamine, võimsuse piirangud;
– remote enablement and disablement of supply and power limitation,
– kommunikatsioon kodudes ja hoonetes asuvate individuaalsete seadmetega ja vajaduse korral nende otsene kontrollimine;
– communication with and, where appropriate, direct control of individual devices within homes and buildings,
– teabe edastamine interneti/veebiportaali kaudu kodusele kuvarile;
– provision of information via web portal/gateway to an in-home display;
72. rõhutab sellega seoses teadus- ja uuendustegevuse toetamise ülimat tähtsust, mida peab omakorda toetama aktiivne rahastamispoliitika, sealhulgas selliste veel välja arendamata uuenduslike vahendite kasutamine nagu innovatsiooni rahastamise Euroopa fond või Euroopa patendifond;
Emphasises, in this connection, the paramount importance of support for research and innovation, which must be backed up by an active financing policy, including the use of innovative instruments that have yet to be developed, such as a European fund for financing innovation or a European fund for patents;
74. väljendab heameelt komisjoni määratletud esmatähtsate koridoride üle ning nõustub vajadusega optimeerida piiratud vahendeid; kordab, et kui infrastruktuuriprojektide kavandamise ja arendamise vastutus on peamiselt turul, võib EL edendada teatud projekte sellega, et annab neile üleeuroopalise tähtsuse ja eraldab mõnedele neist rahalisi vahendeid;
Welcomes the priority corridors identified by the Commission and agrees on the need to optimise limited funds; reiterates that, while responsibility for the planning and development of infrastructure projects lies mainly with the market, the EU has a role in promoting certain projects by awarding them the status of ‘project of European interest’ and in providing public financing to some of them;
– turuintegratsiooni, konkurentsi ja turu likviidsuse suurendamine ning turu kontsentratsiooni vähendamine;
– increasing market integration, competition and market liquidity and reducing market concentration,
– energiaenklaavide kaotamine;
– putting an end to energy islands,
– võrgukadude vähendamine, ülekande kitsaskohtade ärahoidmine – ka siseprojektide osas, kui need aitavad kaasa piiriülese seotuse loomisele – ning piiriüleste ülekannete hõlbustamine;
– reducing network losses, preventing transmission bottlenecks – including in respect of internal projects as long as they contribute to the development of cross border interconnection – and relieving cross-border transmission,
– ühest tarnijast sõltumise kaotamine;
– resolving single supplier dependency,
– nii veoteekondade kui vahendite päritoluriikide mitmekesistamine;
– diversification with regard to transit routes and the origin of resources,
– taastuvate energiaallikate integreerimine võrku ja taastuvate energiaallikate kasutuse suurendamine taastuvenergia piiramise vähendamisega;
– integration of renewable energy to the grid and increasing the use of renewable energy sources by reducing renewable energy curtailment;
80. on seisukohal, et projektide prioriteetsuse põhjendamiseks tuleks arvesse võtta järgmisi kriteeriumeid:
Considers that, to justify projects being accorded priority, the following criteria should be taken into account:
– projektil peab olema Euroopa mõõde (ehk selge ELi avalik huvi),
– the project must have a European dimension (= clear EU public interest),
– projekti vajalikkust tuleb tõendada infrastruktuuri hierarhia alusel,
– its necessity must be demonstrated on the basis of the infrastructure hierarchy,
– see peab olema kooskõlas kliima-, energiatõhususe ja keskkonnaeesmärkidega,
– it must be in line with climate, energy efficiency and environmental objectives,
– see peab olema kooskõlas ELi pikaajalise energiapoliitikaga (võimaldades paindlikku ja multifunktsionaalset rakendamist ning vältides siduvat mõju),
– it must be consistent with long-term EU energy policy (allowing flexible and multifunctional application and avoiding lock-in effects),
– see peab olema soodsa kulude-tulude suhtega ja kulutõhus,
– it must offer a good cost-benefit ratio and cost efficiency,
– see peab olema tehniliselt korrektne;
– it must be technically sound;
– kas see edendab liikmesriikide vahelist solidaarsust,
– whether solidarity between Member States is enhanced,
– projektide küpsus,
– the maturity of projects,
– kas projektil on minimaalne keskkonnamõju,
– whether projects present minimal environmental impact,
– kas see pakub asjaomasele avalikkusele parimat lahendust;
– whether they offer the best solution for the public concerned;
85. rõhutab, et parandada tuleks läbipaistvust, teavitades avalikkust selgelt iga projekti eesmärgist ja tehnilisest kavandamisest; palub avalike konsultatsioonide kontekstis kontrollida kriteeriumidele vastavuse tõendite kontrollimist;
Emphasises that transparency should be enhanced by clearly informing the public about the purpose and technical planning data of each project; asks that proof of compliance with the criteria should be verified in the context of public consultations;
V. Kiire ja läbipaistev loamenetlus
V. Fast and transparent permit-granting procedures
92. kutsub komisjoni üles tegema kindlaks, kas oleks võimalik luua ühised või koordineeritud menetlused, mis kehtestaksid konkreetsed põhimeetmed (teabe regulaarne vahetamine, otsuste õigeaegne edastamine, ühised probleemide lahendamise mehhanismid jne), ning hindama vahekohtumenetluste asjakohasust lõpliku otsuse tegemise vahendina;
Calls on the Commission to determine, taking account of the diverse range of project specificities and the territorial characteristics of projects, whether joint or coordinated procedures establishing concrete ad hoc key measures and best practices (regular exchanges of information, timely communication of decisions, joint problem-solving mechanisms, etc.) could be set up, and to evaluate the suitability of using arbitration procedures as a final decision-making tool;
95. rõhutab, et tähtsaimaks ülesandeks on saavutada kohaliku üldsuse nõusolek energiainfrastruktuuri projektideks; on veendunud, et kodanike ja otsustajate nõusolek ja usaldus on saavutatav ainult otsusele eelnevate avatud ja läbipaistvate arutelude kaudu;
Emphasises that the greatest challenge lies in securing local public acceptance for energy infrastructure projects; is convinced that the acceptance and trust of members of the public and decision-makers can only be won by holding open and transparent debates in the run-up to decisions on energy infrastructure projects;
98. soovitab anda rohkem teavet energiavõrkude tähtsuse kohta Euroopa Liidus; palub komisjonil kaaluda riiklikule ja kohalikule tasandile kohandatud ELi energiavõrkude teemalise teabe- ja kommunikatsioonikampaania läbiviimist;
Advocates providing more information on the importance of energy networks in the European Union; asks the Commission to consider running an EU energy networks information and communication campaign tailored to suit national and local audiences;
100. rõhutab, et suure osa infrastruktuuriinvesteeringute kuludest peab rahastama tõhusalt toimiv turg, lähtuvalt kulude nõuetekohase jaotamise, läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja kulutõhususe põhimõtetest ning kooskõlas põhimõttega „kasutaja maksab”; palub, et komisjon hindaks, kuivõrd on olemasolevad regulatiivsed stiimulid vajalike signaalide saatmiseks piisavad ning missuguseid täiendavaid meetmeid oleks vaja, sealhulgas meetmeid kulude jaotamise parandamiseks;
Stresses that the effective functioning of the market should provide a large part of the cost of the requisite infrastructure investment, on the basis of principles of proper cost-allocation, transparency, non-discrimination and cost-effectiveness and in line with the ‘user pays’ principle; requests the Commission to assess where the existing regulatory incentives are sufficient to send the necessary signals to the market, and what complementary measures, including those improving cost allocation rules, are needed;
104. palub komisjonil tagada, et infrastruktuuri-investeeringute rahastamine oleks turupõhine, et hoida ära konkurentsimoonutusi ja valesid stiimuleid investeeringuteks, ja et seega välditaks põhjendamatuid kõikumisi liikmesriikide vahel, kuid tingimusel, et kaitstakse ka avalikku huvi, eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil, ning geograafilise eripäraga piirkondades, nagu saared, mägialad ja väga madala asustustihedusega piirkonnad, tehes seda piiratud riikliku rahastamise kaudu, mis peab kaasa tooma uudse, erainvesteeringuid ärgitava finantsinstrumentide kombinatsiooni;
Calls on the Commission to ensure that financing of infrastructure investments is market-based in order to prevent distortions of competition and the creation of false incentives for investment, and that unjustified fluctuations between Member States are avoided, provided, however, that public interest – especially at local and regional level and in territories with specific geographical features such as islands, mountainous regions and regions with very low population density – is also safeguarded through a limited amount of public finance which has to result in an innovative mix of financial instruments that levers private investment;
109. rõhutab, et investeeringute edendamiseks nii ülekande kui jaotuse valdkonnas on vajalik stabiilne, prognoositav ja nõuetekohane õigusraamistik, mis sisaldab ka asjakohast tootlust ja stiimuleid uute infrastruktuuride loomiseks; rõhutab, et seadusandjad peaksid turustiimulite ja katseprojektide abil edendama uute tehnoloogiate rakendamist;
Emphasises that a stable, predictable and appropriate regulatory framework, including appropriate rates of return and incentives for new infrastructure, is crucial in order to promote investment in both transmission and distribution; stresses that regulators should foster the implementation of new technologies through market incentives and pilot projects;
Muud infrastruktuuriga seotud küsimused
Other infrastructure issues
Euroopa Söe- ja Teraseühenduse 60. aastapäeva tähistamiseks ei ole paremat viisi, kui mõtiskleda Euroopa integreeritud energiavõrgu üle ja meenutada Jean Monnet’ raadioesinemist 10. veebruaril 1953, mil ta teatas, et sellest hommikust alates ei ole enam Saksa sütt, Belgia sütt, Prantsuse sütt, Itaalia sütt ega Luksemburgi sütt, vaid on Euroopa süsi, mis liigub vabalt Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kuue liikmesriigi vahel, mida peetakse ühtseks territooriumiks.
What better way to celebrate the sixty years of the European Coal and Steel Community than to reflect on an integrated European energy network, and to recall Jean Monnet’s radio broadcast of 10 February 1953 announcing that as of that morning there was no longer German coal, Belgian coal, French coal, Italian coal or Luxembourgish coal, but European coal which would move freely among the six ECSC Member States considered as a single territory.
Nüüd, mitmeid aastakümneid hiljem, on see eesmärk veelgi ambitsioonikam, kuna hõlmab energiat tervikuna.
Now, several decades later, the objective is more ambitious as it embraces energy as a whole.
Põhilised püüdlused niisuguse poliitika loomiseks on kirjas kõigepealt 1995. aasta valges raamatus Euroopa Liidu energiapoliitika kohta ja seejärel 2000. aasta rohelises raamatus "Euroopa energiavarustuse kindluse strateegia“.
The main efforts to come up with an original policy can be found first in the 1995 White Paper on ‘An Energy Policy for the European Union’ and then the Green Paper of 2000 ‘Towards a European strategy for the security of energy supply’.
Esimeses pooldati riiklike turgude integreerimist ja soovitati liikluse stimuleerimiseks liberaliseerimist.
The former advocated the integration of national markets and at the time recommended liberalisation as the way to stimulate traffic.
Leiti, et tootjariikide ja ühinenud Euroopa vaheline dialoog aitaks ellu viia energiapoliitikat, mis oleks kõrgemal nn kahepoolsest lähenemisviisist, st liikmesriikide ja ühendusse mittekuuluvate tarnivate riikide vahel.
The dialogue between producer countries and a united Europe was seen as a way of conducting energy policy that would rise above ‘bilateral’ approaches, i.e. between the Member States and non-Community supplier countries.
Roheline raamat põhines mitmetel huvitavatel avaldustel: tunnistatakse tõsiasja, et energiasõltuvus tulevikus ei vähene, samuti Euroopa piiratud võimet tegutseda olemasolevates energiavarustuse tingimustes.
The Green Paper was based on some interesting statements: the recognition that energy dependence is not going to decrease and of Europe’s limited ability to act on the conditions governing energy supply.
Seepärast peeti ülioluliseks mõjutada nõudlust, sellest ka uus tähelepanu energia säästmise tähtsusele, eriti hoonetes ja transpordis.
It was therefore seen as essential to influence demand, thus the re-emergence of the importance of saving energy, especially in buildings and transport.
Ei tohi ka unustada, et 2000. aastal loodeti, et riigid järgivad Kyoto protokolli, ning Euroopa kui Kyoto standardite lipulaev oli eriti agar oma osa täitma.
It should be borne in mind that it was expected in 2000 that countries would comply with the Kyoto Protocol and Europe, as the standard-bearer for Kyoto, was especially willing to play its part.
2006. aasta rohelist raamatut („Euroopa strateegia jätkusuutliku, konkurentsivõimelise ja turvalise energeetika tagamiseks“) peetakse õigusega tänini kõige ambitsioonikamaks dokumendiks, kuna selles on kirjas Euroopa energiapoliitika uued eesmärgid: säästvus ja taastuvenergia edendamine, konkurentsivõime ja turgude avamine, varustuskindlus ja allikate mitmekesistamine.
The 2006 Green Paper (‘A European strategy for sustainable, competitive and secure energy’) has rightly been recognised as the most ambitious document to date as it lists the renewed objectives of the European energy policy: sustainability and the promotion of renewable energies, competitiveness and the opening up of markets, and the security of supply and diversification of sources.
Selles on püstitatud ka väga konkreetsed eesmärgid, sealhulgas liikmesriikide vaheliste ühenduste parandamine.
It also sets out very specific proposals, including the improvement of interconnections between Member States.