natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Juba ainuüksi sellel taustal on Euroopa Komisjoni õigustatud huvi selle teema vastu mõistetav.
Against this background, the legitimate interest of the European Commission in this subject can be clearly understood.
Lisaks on vaja osundada täiendavale lisaväärtusele, mida EL saab anda linnalise liikumiskeskkonna parandamisel, ELi võimalusele uute lahenduskavade puhul välja töötada alusstandardeid ja -norme.
Reference should also be made to the added value which the EU can provide in improving urban mobility: namely, the opportunity it has to formulate fundamental standards and norms when developing new outline solutions.
Need kavad peaksid ühenduse siseselt teatud määral vastama samadele põhimõtetele, et nii kodanikud kui ka tööstus üksikutes liikmesriikides puutuksid kokku omavahel kooskõlastatud struktuuridega.
These should to some extent correspond to the same principles across the Community, so that citizens and industry in the individual Member States are dealing with structures which have been mutually agreed upon.
Linnatranspordi probleemid on väga sarnased, kuid Euroopa linnade eripärasuse tõttu mitte kusagil täiesti samalaadsed.
Whilst there are very close similarities between the problems encountered with urban transport, the heterogeneity of European cities means that nowhere are they exactly the same.
Seepärast oleks soovitav anda linnadele ja valdadele üksikasjades erinevad, aga põhimõtteliselt võrreldavad vahendid oma vastavate transpordiprobleemide lahendamiseks.
It would therefore be useful if instruments which vary in their detail but are essentially similar could be made available to towns and cities so they can overcome their transport problems.
Omavalitsused tuleks panna olukorda, kus nad selgelt struktureeritud lahenduskavade pakkumisest valivad ise välja enda jaoks sobivad lahendused ning neid seejärel rakendavad.
Municipalities should be in a position to make their own choice of the outline solutions suitable for them – and which they would subsequently implement – from a structured range.
Seejuures on oluline, et omavalitsustele antakse võimalus põhimõtteliselt standarditud lahenduste alusel sobitada enda jaoks kokku mitme poliitika kooslus.
First and foremost, this would entail enabling municipalities to create an individual policy mix on the basis of basically standardised solutions.
Erandlikke lahendusi tuleb igal juhul vältida.
One-off solutions should be avoided at all costs.
Et kodanikud, aga ka tööstus ja majandus saaksid ühenduse siseselt lähtuda vastavatest võrreldavatest põhimõtetest, peaksid keskkonna- või väheste heitkogustega alad või ummikumaksu regulatsioonid olema üleeuroopaliselt põhimõtteliselt sarnaselt korraldatud/struktureeritud.
In order that citizens, industry and business within the Community may enjoy comparable basic conditions, green zones, low emission zones and urban road charging facilities should be installed/structured in an essentially similar way throughout Europe.
Sellega seoses on eelkõige tehniliste lahenduste koostalitlusvõime suure tähtsusega.
In this context the interoperability of technical solutions is of prime importance.
Võimalikult suure ühilduvuse põhimõtet tuleks aga kaaluda ka muudes, mittetehnilistes valdkondades (nt vinjettide või märkide kasutamine, mis annavad kindlad juurdepääsuõigused).
The principle of maximum feasible compatibility must, however, also be considered in other areas which are not dependent on technology (e.g. the introduction of vignettes or stickers enabling special access).
Erilist tähelepanu väärivad nõrgemad liiklejad, nagu oma kehalises liikumisvabaduses piiratud inimesed, lapsed või eakad inimesed.
Particular attention should be paid to weaker road users such as persons with restricted mobility, children and the elderly.
Sellega seondub liiklusohutus, mida tuleks mõista koondkäsitlusena ja mis peaks arvestama ja hõlmama kõiki transpordi- ja infrastruktuurivaldkondi.
A related question is that of road safety, which should be seen as an integrated concept taking account of and affecting all areas of transport and infrastructure.
Täiendusena sedalaadi siduvatele meetmetele on võimalik paljudes valdkondades rakendada mittesiduvaid meetmeid, levitada ja vahetada häid tavasid.
Alongside hard law measures such as these, the implementation of soft law measures, i.e. disseminating and exchanging best practice, is possible in many other areas.
Uuenduslikud lahendused nagu päevaaegadele kohandatud tänavakasutuskavad võiksid siin transpordiprobleemide lahendamisele kaasa aidata.
Innovative solutions such as road use concepts tailored to different times of day can contribute to solving traffic problems in this context.
Suur potentsiaal peitub ka mitmeliigilise transpordi kasutamise kavades.
Multimodular transport concepts also offer a range of possibilities.
Näiteks ei ole siseveetranspordi kaasamisel linna transpordikavadesse sugugi veel kõik võimalused ammendatud.
For example, the potential for integrating inland waterway transport into urban transport concepts has barely been exploited.
Euroopa Komisjon võiks olla toeks ruumilise või linnaplaneerimise küsimustes.
The European Commission could also offer its support to issues of regional and urban planning.
Rohkem tuleks arutada sobivate liikluskavade olulisust.
The importance of tailor‑made mobility plans, in particular, should be more widely discussed.
Siia alla kuuluvad muu hulgas pikema maa tagant töölkäijatega seonduvad probleemid või nn kunstlik liiklusvoogude tekitamine (nt suured ostukeskused linna ääres vs „lühiteede linn”).
This area covers, for example, the problematic area of commuting and ‘artificial traffic creation’ (e.g. large shopping centres on the edges of towns vs. the ‘city of short distances’).
Erilist tähelepanu nõuab samuti linna majanduslikku võimsust silmas pidades hästi läbimõeldud logistikaplaan, mis eelkõige hõlmab ka hästi korraldatud ja tõhusat kaubavedu.
In terms of the economic performance of an urban area, special attention should also be paid to a sophisticated logistics concept, primarily in the form of efficient, well-organised goods and freight transport.
Järgmine teema on ökoloogiline vastutus transpordipoliitikas, sest tähtsad huvid elukvaliteedi ja tervishoiu valdkonnas kuuluvad kõnesoleva rohelise raamatu koostamise peapõhjuste hulka.
Another issue is environmental responsibility in transport policy.
Sellega on otseselt seotud näiteks keskkonnateadlik hankepoliitika.
Important considerations concerning the quality of life and health are among the main reasons for drawing up this Green Paper.
Viimase olulisus saab muu hulgas selgeks siis, kui tegemist on väliskulude arvessevõtmisega, mis võib avaldada olulist (finantsilist) suunavat mõju teel keskkonnasäästlikuma liikuvuse poole.
This is directly linked to an environmentally aware procurement policy, for example, the significance of which can then be seen in the question of internalising external costs, as this can be an important (financial) influence on more environmentally friendly mobility.
Lisaks on vaja pingutusi kohaliku ühistranspordi vallas.
Further steps must be taken in the area of local public transport.
Ühistransport tuleb muuta tõhusamaks, atraktiivsemaks ja kättesaadavamaks, et ajendada kodanikke transpordiliiki vahetama ning vältida seda, et peamiselt sotsiaalselt nõrgemad ühiskonnaliikmed on „sunnitud” linnas liikuma teataval juhul üsna vähe atraktiivse ühistranspordiga.
This must be made more efficient, attractive and accessible, thereby encouraging a modal shift among citizens and avoiding a situation where it is mainly the socially weaker members of society who are ‘forced’ to make journeys within the urban area using public means of transport which may have little appeal.
Lisaks sellele meetmele tuleb kasutada potentsiaali, mis peitub alternatiivsete transpordivahendite nagu jalgratta kasutamises.
An additional measure would involve exploiting the potential represented by alternative means of transport such as the bicycle.
Üldjuhul võib lühimaatranspordi parem korraldus oluliselt aidata kaasa linnade koormuse vähendamisele sealhulgas liikluse tipptundidel.
Better organisation of short-distance transport can usually contribute to easing the burden on urban areas, especially at peak times.
Alahinnata ei tohiks ka meetmeid transpordi vältimiseks, kasutades selleks rohkem näiteks kaugtöö võimalusi.
Measures aimed at avoiding the use of transport altogether, such as wider use of teleworking concepts, should not be underestimated.
Samuti tuleks püüda liiklust hajutada, vähendada liiklusummikuid tipptundidel hommikul või hilisel pärastlõunal, kasutades selleks näiteks töötajate paindlikumaid tööaegu.
Efforts should also be made to reduce the load on transport by attempting to reduce the volume of traffic at peak times in the morning or late afternoon by, for example, introducing flexible working hours for employees.
Pisut erinev õppetöö algusaeg koolides võiks siin samuti kasuks tulla.
Small variations in the start of the school day might also prove effective here.
Teadus- ja arendustegevuse valdkonnas peituvad veel suured, siiani kasutamata võimalused, mis puudutab näiteks liiklusvoogude paremat korraldust või liiklusohutust.
The area of research and development harbours considerable, as yet unexploited potential, for example in terms of the improved organisation of traffic flow or road safety.
Tehnoloogiline progress võimaldab meil konstrueerida keskkonnasäästlikumaid sõidukeid.
Technological progress also enables more environmentally friendly vehicles to be built.
Seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et neid uusi arenguid edendada ja selliseid kavu/lahendusi üha rohkem ka rakendada.
A special effort needs to be made to promote new developments and implement concepts/solutions such as these as much as possible.
Kuid ka kodanikud linnades ja valdades peavad endale aru andma, et nende isiklik panus puhtama ja elamisväärsema linna heaks on hädatarvilik.
Citizens in towns and cities should, however, also realise that they have a vital role to play in determining cleanliness and quality of life in urban areas.
Ka sõiduharjumusi on võimalik üksikisikul suurema kulu ja vaevata ökoloogiliste kriteeriumide suunas muuta.
Driving habits might also be geared to environmental criteria, at little inconvenience to the individual.
Teiselt poolt on eeldusena vaja ka konkurentsivõimelisi alternatiivseid transpordivahendeid kohaliku ühistranspordi vallas.
This presupposes, however, that public transport offers an alternative means of travel which is competitive.
Ning lõpuks tuleb kodanikku ergutada lühemaid vahemaid sagedamini ka jala käima ja seda mitte üksnes tervislikumat elustiili silmas pidades.
Finally, people must be encouraged to cover short distances, in particular, on foot – and not only for reasons of a more healthy lifestyle.
Et see saaks toimuda ka „värskes õhus”, peab olema üks meie tähtsamaid eesmärke.
One of our primary goals must be ensuring that this can be done in ‘fresh’ air.
Rahastamisel on komisjonil muu hulgas kasutada struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendid või siis teadusuuringute raamprogrammide vahendid.
Funding from the structural and cohesion funds or the Research Framework Programmes is available to the Commission for financing.
Arvestades linnatranspordi erilist tähtsust kõigile osalejatele ning asjaolu, et – nagu eelnevalt mainitud – paljud Euroopa õigusaktid käsitlevad linnakeskkonda, tuleb komisjoni üles kutsuda järgima oma vastutust rahastamisel.
The particular importance of urban transport for everyone concerned and the fact that, as was mentioned above, there are already many European rules concerning urban areas means that the Commission must be called on to honour its responsibility with respect to financing.
Vajalikud investeeringud linnalise liikumiskeskkonna parandamiseks ning sellega seoses ka ELi eeskirjade järgimine toovad kaasa vajaduse rahastamisvahendite järele, enamasti kaetakse kõnealused kulud asjaomaste kohalike omavalitsuste eelarvest.
The investment required to improve urban mobility and the corresponding compliance with European regulations means that there is a broad need for financing which must be met primarily by the local authorities concerned.
Seepärast tuleb tähelepanu juhtida ka liikmesriikide vastutusele rahastada keskkonna- ja transpordialaseid meetmeid, mis on ühenduse õigusaktidega ette nähtud.
Reference should also be made to the financing responsibility of Member States for measures concerning the environment and transport which are set out in Community law.
See tähendab, et liikmesriigid peavad tagama linnade ja valdade rahastamise ühenduse õigusaktide rakendamiseks.
This means that Member States must guarantee towns and cities the financial means with which to implement Community law in this context.
Raportööri arvates on oluline välja töötada uusi rahastamisvahendeid sealhulgas koostöös Euroopa Investeerimispangaga.
The rapporteur also attaches great importance to developing and setting up new financial instruments, for example in cooperation with the EIB.
Lisaks ei tohi selles kontekstis unustada potentsiaali, mida pakub ristsubsideerimine transpordisektoris.
In this regard the potential inherent in cross-subsidisation in the field of transport should not be overlooked.
Oluline finantsiline suunamisvahend on ka toetuste sidumine võetud kohustustega.
Tying support to obligations undertaken is another financial – and therefore important – steering mechanism.
Näiteks saab sel moel keskkonnasäästlike lahenduste rakendamist seada toetuse tingimuseks.
For example, the implementation of environmentally friendly solutions can be made a condition for the granting of funding.
uute suundade kohta linnalise liikumiskeskkonna arendamisel
on Green Paper: towards a new culture for urban mobility
8. juhib tähelepanu vajadusele lahutada linnatranspordi areng negatiivsest mõjust kliimale, võttes komisjoni kliimategevuskava ja taastuva energia pakke raames vastu sidusad poliitikameetmed;
Points out the need to dissociate the development of urban transport from negative environmental impact by adopting coherent policies in the context of the Commission's climate action and renewable energy package;
ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 182. ;
OJ C 306 E, 15.12.2006, p.182. ;
- edendada mootorita transpordiviise, näiteks jalgrattasõit ja kõndimine, rajades ulatusliku jalgrattateede võrgustiku ja tagades jalakäijatele ohutud kõnniteed ja maapinna tasandil ristmikud;
- promote non-motorised modes of transport such as cycling and walking, by building an extensive network of bicycle lanes and by providing safe lanes and ground-level intersections for pedestrians;
- edendada ühistransporti, kasutades Euroopa rahalisi vahendeid ühistranspordi infrastruktuuri arendamiseks, ning levitada teavet heade eeskujude kohta, nagu ühtsete hinnakirjade ja piletisüsteemide kehtestamine ning nn pargi ja sõida (P+R) skeemide arendamine;
- promote public transport by using European funding for the development of public transport infrastructure, and disseminate information on existing good examples, such as the introduction of integrated pricing and ticketing systems and the development of 'Park and Ride' schemes;
- vastata suurenevale isiklike sõiduautode kasutamisele parkimispiirangute ja liiklusummikute maksustamise, samuti madala heitetasemega ja autovabade piirkondade kehtestamise abil;
- tackle growing individual car use through parking restrictions and congestion charges, as well as low-emission and car-free zones;
19. toetab komisjoni jõupingutusi roheliste riigihangete edendamiseks, pidades samas kinni lähimuspõhimõttest, ja arvab, et see võib anda eeskuju ning mõjutada ka teisi valdkondi; on veendunud, et rangete keskkonnastandardite kasutamine peamise valikukriteeriumina on sobiv viis säästva linnatranspordi edendamiseks;
Supports the Commission in its efforts to promote green public procurement, while respecting the subsidiarity principle, and considers that this may set an example and have a spillover effect into other areas; is convinced that the use of strict environmental standards as a key selection criterion is an appropriate way to promote sustainable urban transport;
20 julgustab komisjoni uut linnalise liikumise kultuuri edendavatele linnadele abi ja teavet pakkuma;
20 Encourages the Commission to provide help and information to cities which promote the new culture of urban mobility;
- näidis- või katseprojektid kohalike ja piirkondlike riigiasutuste jaoks;
- demonstration or pilot projects for local and regional public authorities;
- muude kui autodele mõeldud transporditelgede planeerimine linnas;
- urban planning of transport axes other than for cars;
- kampaaniad autotranspordi vähendamiseks ja alternatiivsete transpordiviiside tutvustamiseks;
- campaigns to discourage car transport and propose alternative modes of transport;
- säästva sõidukijuhtimise alased koolituskampaaniad;
- training campaigns for eco-driving;
25. on seisukohal, et, võttes arvesse suuri piirkondlikke erinevusi Euroopa transpordi kvaliteedis, oleks kohane teha oskusteave mittesiduvate suuniste kujul kõigile kohalikele asutustele kättesaadavaks;
Considers that, in the light of the major regional differences in the quality of transport in the EU, it would be advisable to make know-how in the form of non-binding guidelines available to all local authorities;
27. juhib tähelepanu sellele, et väliskulude korrektne arvessevõtmine peaks olema iga säästva transpordisüsteemi aluseks; meetodi valimisel ja tasude kehtestamisel väliskulude (peamiselt liiklusummikud, õhusaaste, müra) katmiseks tuleks linnapiirkondades siiski juhinduda lähimuspõhimõttest, niisiis tuleb teha selgeks, et keskkonnamaksude kehtestamine üleeuroopalise võrgu (TEN) kiirteedele linnapiirkondades jääb kõigi sõidukite (sõidu- ja veoautode) puhul subsidiaarsuse põhimõtte raamesse;
Points out that the correct internalisation of external costs should be the basis for every sustainable transport system; selection of the method and charges imposed to tackle the external costs (principally traffic jams, air pollution, noise) should, however, be governed by the subsidiarity principle in urban areas, so that it must be made clear that imposing environmental taxes on Trans-European Network (TEN) motorways in urban areas falls within the subsidiarity principle for all vehicles (cars and lorries);
34. rõhutab, et komisjoni tegevus oleks eriti kasulik mõningate suuniste sätestamisel roheliste tsoonide jaoks, kindlustamaks, et ELi erinevate liikmesriikide ja linnade süsteemid ühilduvad;
Stresses that action from the Commission would be particularly useful in helping to set up some guidelines for Green Zones in order to ensure that systems in different Member States and cities of the EU are compatible;
36. juhib tähelepanu matemaatilise modelleerimise võimalustele linnatranspordi infrastruktuuride tõhusamaks haldamiseks (liiklusvoogude ja saasteainete heitkoguste hindamine);
Draws attention to the possibilities offered by mathematical modelling (in estimating traffic flow and the emission of pollutants) for more efficient management of the urban transport infrastructure;
uute suundade kohta linnalise liikumiskeskkonna arendamisel
Towards a new culture for urban mobility
3. rõhutab, et linnalisel liikumiskeskkonnal on oluline roll linnastute sisemise ühtsuse tagamisel ning et seetõttu peavad linnatranspordi arengustrateegiad olema tihedalt seotud ruumilise arengu ja linnapiirkondade arendamise ulatuslikumate strateegiatega;
Stresses that urban mobility plays a significant role in ensuring internal cohesion in urban agglomerations and that urban transport development strategies must therefore be closely linked to wider strategies for spatial development and the development of urban areas;
7. kutsub komisjoni üles vaatama läbi ühenduse õigusakte ja suuniseid, millega mõjutatakse otseselt või kaudselt viisi, mille abil püütakse saavutada linnade jätkusuutlikku arengut eesmärgiga pakkuda piirkondadele ja linnadele ühist tugiraamistikku, et muuta arengustrateegia kavandamise ja rakendamisega seotud valikute tegemist lihtsamaks;
Calls on the Commission to review Community legislation and guidelines which directly or indirectly influence the way in which sustainable urban development is pursued, with a view to providing regions and cities with a common frame of reference to make it easier for them to make choices as regards the planning and implementation of development strategy;
13. rõhutab, kui tähtis on linnade ja piirkondade vaheline koostöö optimaalsete arengustrateegiate väljatöötamisel ning kutsub komisjoni üles vahetama linnalise liikumiskeskkonna valdkonnas kogemusi ja häid tavasid, eelkõige programmi URBACT ja algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” raames.
Stresses the importance of cooperation between cities and regions for the framing of optimal development strategies and calls on the Commission to include urban mobility issues in exchanges of experiences and good practice, in particular under the URBACT programme and the Regions for Economic Change initiative.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1775/2005 on conditions for access to the natural gas transmission networks
ANNEX: GENERAL CONTEXT OF THE GAS SECTOR IN EU...........................................43
ANNEX: GENERAL CONTEXT OF THE GAS SECTOR IN EU...........................................44
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS......................................................45
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............46
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS.................................................61
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 63
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on amending Regulation (EC) No 1775/2005 on conditions for access to the natural gas transmission networks
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2007)0532 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0532 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0319/2007 );
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0319/2007 ),
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi ( A6‑0253/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0253/2008 ),
(1) Alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud maagaasi siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele ühenduse tarbijatele – nii kodanikele kui ka ettevõtjatele – tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad ja kõrgemad teenindusstandardid ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust.
(1) The internal market for gas, which has been progressively implemented since 1999, aims at delivering real choice for all consumers in the Community, be they citizens or business, new business opportunities and more cross-border trade, so as to achieve efficiency gains, competitive prices, higher standards of service, and to contribute to security of supply and sustainability.