natgillin/translations-raw huggingface dataset:
30. nõuab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid otsese diskrimineerimise keelamiseks ametipensioniskeemides, sealhulgas tava vastu võtta maksete ja sissemaksete aluseks sool põhinevad kindlustusmatemaatilised tegurid;
Requests that, as a matter of urgency, the Commission and the Member States take measures prohibiting direct discrimination in occupational pension schemes, including the practice of basing the level of payments and contributions on actuarial factors based on sex;
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0094 . , kutsudes komisjoni veel kord üles esitama 11. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/613/EMÜ (füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega)
Texts adopted, P6_TA(2008)0094 . , calling once more on the Commission to submit a revised version of Directive 86/613/ΕECof 11 December 1986 on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity, including agriculture, in a self-employed capacity, and on the protection of self-employed women during pregnancy and motherhood
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0338 . ning rõhutab läbipaistva ja paindliku üleeuroopalise sotsiaalkindlustus- ja pensionituru loomise tähtsust fiskaaltõkete ja pensioniõiguste ühest liikmesriigist teise ülekandmist takistavate tegurite kõrvaldamise kaudu; on seisukohal, et pensionide siseturu loomiseks on vaja üleeuroopalist pensionitoodete reguleerimise raamistikku;
Texts Adopted, P6_TA(2007)0338 . and stresses the importance of developing a transparent and flexible European social security and pension market, by reducing fiscal barriers and the obstacles of transferability of pension rights from a Member State to another; is of the opinion that the creation of an internal market for pensions requires a European framework regulating pension products;
ELT L 235, 23.9.2003, lk 10. , et sätestada tööandjapensioni pakkuvate asutuste jaoks sobiv kindel maksevõimerežiim, mis põhineb Euroopa kindlustuse ja kutsealase pensionikindlustuse komitee (CEIOPS) nõuannetel ning põhjalikul mõjuhinnangul, kus kontrollitakse võrdseid võimalusi käsitlevaid küsimusi seoses võetud kohustuste aluseks olevate oletatavate suuruste kalkuleerimisel ja hindamisel tekkivatest erinevustest; rõhutab, et sellise režiimi aluseks võiks olla komisjoni 26. veebruari 2008. aasta muudetud ettepaneku (võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elukindlustuse kohta kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solvency II))
OJ L 235, 23.09.03, p.10 urgently in order to provide a solid solvency regime appropriate to such institutions for occupational retirement provision, based on advice from the Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors and a thorough impact assessment, examining level playing field issues through differences in calculation and underlying assumptions for measuring liabilities; stresses that such a regime could be based on an extension of some aspects of the amended Commission proposal of 26 February 2008 for a Directive of the European Parliament and of the Council on the taking-up and pursuit of the business of insurance and re-insurance (Solvency II)
KOM (2008) 119. teatavate aspektide laiendamine pensionifondidele, võttes arvesse tööandjapensioni kogumisasutuste erijooni, nagu nende juhitavate pensioniskeemide pikaajalisust ja riskide katmise või tagatiste tüüpi, mida pensionifondid pakuvad; arvab, et niisugune spetsiaalne maksevõimerežiim suurendaks finantsstabiilsust ja aitaks vältida vaidlusküsimusi;
COM (2008) 119. to pension funds, taking into account the specificities of the institutions for occupational retirement provision, such as the long-term nature of the pension schemes they operate and the type of risk coverage or guarantees provided by pension funds; considers that such a special solvency regime would underpin financial stability and prevent regulatory arbitrage;
37. märgib, et puuetega inimestele asjakohaste elutingimuste tagamise ja nn toetuse lõksu vältimise eesmärgil tuleb hüvitada puudest tulenev täiendav elukallidus ning kooskõlastada hüvitus pensioniskeemide ja sotsiaalse kaasatuse poliitiliste meetmetega;
Observes that, in order to ensure decent living conditions for disabled peersons and to avoid the ‘benefits trap’, it is necessary to provide compensation for the additional cost of living associated with disability and to coordinate it with pension systems and social integration policies;
40. rõhutab, et liikmesriigid peaksid kujundama oma rahanduspoliitikat jätkusuutlikul viisil, jaotades maksukoormuse õiglaselt töötajate, tarbijate, ettevõtete ja kapitalitulu ning põlvkondade vahel;
Stresses that Member States should design their financial policies in a sustainable manner by fairly sharing the tax burden among employees, consumers, businesses and income from capital, and across generations;
44. väljendab oma veendumust, et meetmed tervise parandamiseks vajavad investeeringuid, mis võib kaasa aidata vananeva elanikkonnaga seotud kulude vähendamisele ning parandada riigi rahanduse kindlust; rõhutab veel kord, kui oluline on säilitada Euroopa Liidu kõigi tervishoiusüsteemide aluseks olevaid väärtusi ja põhimõtteid, milleks on kõikide kaetus raviteenustega, solidaarsus rahastamisel, ravi võrdne kättesaadavus ning kvaliteetsete tervishoiuteenuste pakkumine, ilma et see piiraks vajadust nappe ressursse ratsionaalselt tarbida; toonitab, et teenuste korralduse ja pakkumise parandamisel vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tekib võimalus parandada tervishoiuteenuste kvaliteeti ja ka rahalist tõhusust;
Expresses the conviction that measures to improve health mean a need to invest, which can contribute to reducing the costs in light of the ageing population and improve the soundness of public finances; insists on the importance of preserving the values and principles underpinning all health care systems in the European Union, which comprise universal coverage, solidarity in financing, equity of access and the provision of high quality health care, notwithstanding the need for rational consumption of scarce resources; underlines that by improving the organisation and provision of services in accordance with the principles of subsidiarity, there is the potential for improving both the quality and financial efficiency of health services;
48. tunnistab riikliku rahastamise olulisust solidaarsuse eesmärgi saavutamisel ning suuri erinevusi liikmesriikide tervishoiusüsteemide riikliku ja erasektori rahastamise tasemete osas; soovitab komisjonil viia läbi uuringud, et selgitada välja riikliku rahastamise tase ja/või ulatus, mis vastab solidaarsuse eesmärgile nii süsteemi kui terviku kui ka teatavate teenusekategooriate puhul;
Recognises the importance of public financing in achieving the objective of solidarity, and the wide diversity of the levels of public and private financing of health care in the Member States; recommends that the Commission carries out research to determine the level and/or range of public financing, which meets the objective of solidarity, both for the system as a whole and for particular service areas;
55. on veendunud, et madala sissetulekuga kodanike juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele tuleb käsitleda esmatähtsana, kuna see on tihedalt seotud Euroopa väärtustega solidaarsuse ja võrdsete õiguste osas ning eeldus Lissaboni täieliku tööhõive eesmärgi saavutamisele;
Is convinced that the access of citizens with low incomes to high quality healthcare services should be seen as a clear priority that it is linked most closely with the European values of solidarity and equal rights, and that it constitutes a precondition for the successful achievement of the Lisbon objective of full employment;
58. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, tööhõivekomiteele, sotsiaalkaitsekomiteele ning liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Employment Committee, Social Protection Committee, and the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries.
Demograafilised arengud
Demographic developments
Euroopa demograafiline areng põhjustab prognooside kohaselt rahvaarvu vähenemise ja rahvastiku vananemise.
The demographic trend in Europe will lead to a projected decrease of population and to the ageing of the population ageing.
See toob 2050. aastaks kaasa mõnevõrra väiksemaarvulise ja märkimisväärselt vanema elanikkonna.
This will result in a slightly smaller and significantly older population in 2050.
Selle põhjuseks on rahvastiku taastootmiseks vajalikust tasemest madalam sündimus ning kõrgem eeldatav keskmine eluiga, mis muudab vanusepüramiidi, kuna noorte arv väheneb, kuid üle 65 aasta vanuste arv suureneb.
This will be induced by birth rates below the natural replacement rate and a higher life expectancy, which leads to a reversion of the age pyramid due to a shrinking number of younger people and a growing share of people above the age 65.
ELi keskmine sündimus ei kajasta naiste valikuid või Euroopa kodanike tegelikke püüdlusi seoses pere loomisega, vaid võib hoopis olla seotud probleemidega töö- ja pereelu ühitamisel (puudujäägid lastehoolduse infrastruktuuris, perede sotsiaalses ja majanduslikus toetamises ning naistele sobivates töökohtades), ebakindlust tekitava sotsiaalse keskkonna (ebakindlus seoses tööga, kinnisvara kõrge hind) ja hirmuga tuleviku ees (noorte puhul hiline töö saamine ja hirm seda kaotada).
The average birth rate in the EU is not a reflection of women’s choice or of European citizens' actual aspirations for creating a family, and may therefore also be linked to the difficulty of reconciling work with family life (lack of child-care infrastructures, social and economic support for families, and jobs for women), the anxiety-inducing social environment (unstable work situation, expensive housing) and a fear of the future (late access to employment for young people and job insecurity).
Selleks et kompenseerida tööealise elanikkonna hulgas asetleidvaid muutusi sisserände abil, oleks vaja 90–100 miljonit sisserändajat, mis suurendaks oluliselt etnilis-kultuurilist ja usulist heterogeensust; tuletab meelde, et kõrge kvalifikatsiooniga inimeste sisserände suurendamiseks tehtavad intensiivsed jõupingutused võivad sisserändajate päritoluriikides põhjustada ajude väljavoolu, mis võib negatiivselt mõjutada kõnealuste riikide majandus- ja ühiskondlikku arengut.
To compensate the changes in the working population through immigration, the required demand of 90-100 million people, leading to much larger ethno-cultural and religious heterogeneity; reminds that intensified efforts to increase immigration of high-skilled persons might lead to higher brain-drain in the countries of origin, which might have seriously negative impact on the economical and societal development of these countries.
Sotsiaalsed arengud
Social developments
Raportöör on seisukohal, et heaoluriigi muutmisel on võimalik teha märkimisväärseid edusamme, minnes sotsiaalkuludelt üle sotsiaalsetele investeeringutele.
The rapporteur believes that it is possible to make considerable progress in transforming the welfare state by shifting from a social expenditure to a social investment perspective.
Võttes arvesse Lissaboni strateegiat ja ELi tasandil heakskiidetud tööhõivealaseid eesmärke, on vaja suurendada ja säilitada kvaliteetsetel töökohtadel töötavate inimeste arvu, suurendada tööjõu pakkumist ja moderniseerida sotsiaalkaitsesüsteeme, parandada töötajate ja ettevõtjate kohanemisvõimet ja turvalisust ning investeerida inimkapitali ennekõike parema hariduse ja suuremate oskuste tagamisega.
Given the Lisbon strategy and the employment targets agreed on a EU level, there is the need to attract and retain more people in quality employment, to increase labour supply and to modernise social protection systems, to improve adaptability and security of workers and enterprises, and to increase investment in human capital through better education and skills.
Tunnistatakse, et on toimunud kooseluvormide mitmekesistumine, mida iseloomustab abielude väiksem arv, kõrgem lahutuste arv, esimese lapse sünni pikem edasilükkamine, mis kokkuvõtlikult tähendab, et traditsioonilisele ja siiani ülekaalus olevale abielumudelile on lisandunud alternatiivsed kooseluvormid.
It is recognised that their is a diversification of life forms, observable in fewer marriages, higher divorce rates, longer postponing the birth of the first child, which results in the complement of the still dominant traditional marriage model through alternative forms of living together.
Raportöör tunnistab, et üha individuaalsem käitumine muudab inimeste lojaalsust seoses sotsiaalsete institutsioonidega, näiteks sotsiaalkindlustussüsteemidega, ning esitab väljakutse arutelule, mida peetakse solidaarsuse ja sotsiaalse tasakaalustamise ümbermõtestamise küsimuses.
The rapporteur realises that an increased individual behaviour changes the loyalty of people concerning societal institutions, like social security systems, and will put pressure on the discussion of redefining solidarity and social balancing.
Juhul, kui praegust poliitikat jätkatakse, põhjustab rahvastiku vananemine prognooside kohaselt enamikus liikmesriikides 2050. aastaks riiklike kulutuste suurenemise, eelkõige pensionide, tervishoiu ja pikaajalise hooldusega seonduvate kulutuste tõttu.
The ageing population is projected to lead to increases in public spending - mostly to pension, health care and long-term care spending - in most Member States by 2050 on the basis of current policies.
Võimalik tasakaalustav kokkuhoid hariduse riikliku rahastamise valdkonnas on tõenäoliselt piiratud, kuna suurenevad investeeringud elukestva õppe valdkonnas.
The potential offsetting savings in terms of public spending on education are likely to be limited due to increasing investments in lifelong learning.
Raportöör tunnistab, et maksude kogumist on mõjutanud struktuurilised arengud ja järjest tõsisemad väljakutsed, nagu kasvav ülemaailmne konkurents ja tootmisressursside suurenev liikuvus; seetõttu rõhutab raportöör vajadust arutada alternatiivsete ja tugevate maksubaaside leidmise üle.
The rapporteur recognises that tax collection has been impacted by structural developments and growing challenges, like an increasing global competition and an increasing mobility of factors of production; thus stresses the need for discussing alternative and robust tax bases.
Maailma iseloomustab praegu globaliseerumine, mis tähendab kiirenevat ja vaba kaubandust ning tehnoloogia kiiret arengut, mis loob teravaid konkurentsisurveid ja sunnib ettevõtteid paindlikkusele, et turul ajaga kaasas käia.
Currently the world is characterised by globalisation, i.e. accelerated open trade, and rapid technological progress, which creates intense competitive pressures, forcing companies to be more flexible to enable market expansion.
Prognoosid näitavad, et SKP potentsiaalne keskmine aastane kasvumäär järgmistel aastakümnetel väheneb.
Projections show that the potential annual average GDP growth rate will decline in the next decades.
Tulevikus majanduskasvu allikad muutuvad: aastani 2010. annab majanduskasvule positiivse panuse tööhõive, mis aga pärast 2030. aastat muutub märkimisväärseks negatiivseks panustajaks ning peamiseks ja mõnikord ka ainsaks kasvuallikaks saab tööjõu tootlikkus.
In the future the sources of economic growth will alter: employment will make a positive contribution to growth until 2010 and after 2030 turn significantly negative, whereas labour productivity will become dominant and sometimes the only source of growth.
Kõrge tootlikkuse säilitamiseks tuleb rohkem investeerida teadus- ja arendustegevusse.
Thus to preserve a higher level of productivity, it will be essential to invest more in research and development.
Tööjõu muutunud vanuseline struktuur võib muuta tarbimise ja sisenõudluse koosseisu, mis võib kaasa tuua vajaduse teha sektoritevahelisi ümberpaigutusi, mis eeldab tööalase liikuvuse suurenemist, vältimaks suuremaid ebakõlasid tööturul, mis tulenevad veelgi madalamast tööhõivest.
The changed age structure of the workforce could alter the composition of consumption and domestic demand, potentially implying reallocations between sectors, which require a rise in job mobility, to avoid increasing labour market mismatches with even lower employment.
Tööturul toimuvad arengud
Labour market developments
Globaliseerumine põhjustab tööstuslikke ja piirkondlikke struktuurilisi muutusi ning muutusi tööhõive struktuuris ja tasemes, kõnealused muutused toovad omakorda kaasa poliitika, mille eesmärk on senisest enam saavutada kaitstud paindlikkust ( flexicurity ); raportöör rõhutab, et peamiseks väljakutseks on saavutada majanduslik paindlikkus suurema sotsiaalkaitsega, et luua keskkond võimaluste parimaks kasutamiseks; raportöör tunnistab kvalifitseeritud ja kohaneva tööjõu vajadust, milleks on vaja ühitada aktiivne tööturupoliitika ja investeeringud elukestva õppe valdkonnas, mis on vajalikud tööalase konkurentsivõime suurendamiseks.
Globalisation will lead to industrial and regional structural changes and changes in employment patterns and levels, and, as a response, to policies aimed at more flexicurity; stresses that the core challenge is to achieve economic flexibility with better social protection in order to create an environment capable of making the best use of the opportunities; recognises the need for a skilled and adaptable labour force, therefore combining active labour market policies with investment in lifelong learning to enhance employability.
Samuti tähendab see eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajatele mõeldud hariduse ja koolituse tõhustamist.
This also means strengthening education and training notably for the low-skilled.
Tööturg on poliitika edukaks kohandamiseks võtmetähtsusega, sest lõppkokkuvõttes on riigi majandustoodang tegur, mis määrab riigi võime säilitada kõrge heaolu tase.
The labour market is the key to successful policy adjustment, since ultimately it is the economic output of a country that determines its capacity to sustain high quality welfare.
Praeguse sisserände taseme säilimise juures väheneb tööealine elanikkond 2005. aasta 227 miljonilt inimeselt 183 miljoni inimeseni 2050. aastal, tööhõivemäär tõuseb (peamiselt naiste suurema tööhõivemäära tulemusel) 2020. aastaks 70%-le, tööga hõivatud inimeste koguarv on 2017. aastaks kasvanud 20 miljoni inimese võrra, kuid väheneb seejärel 2050. aastaks 30 miljoni inimese võrra.
At constant immigration, the work force will decrease from 227 million people in 2005 to 183 million in 2050; the employment rate will raise to 70% in 2020, mainly due to higher female employment rates, primarily resulting through the retirement of older women, where the employment rates were low; the total number of persons employed will increase by 20 million to 2017, but after that will decrease by 30 million to 2050.
Samuti toob see kaasa töötute väiksema osakaalu, mistõttu vähenevad 2050. aastaks töötushüvitisega seonduvad kulutused ligikaudu 0,6 protsendipunkti võrra SKPst.
This will also lead to lower proportions of unemployed people and thus the unemployment benefit spending will fall about 0.6 percentage points of GDP in 2050.
Tegemist on väga tagasihoidliku ja suhteliselt kasina vähenemisega, mis ei hüvita suuremaid kulutusi teistes sektorites.
This decrease is very modest and relatively small and will not compensate higher expenditures in other sectors.
Tööjõu kahanemine põhjustab töötatud tundide koguarvu vähenemise.
The decrease of people in the work force will lead to a decrease of the total amount of hours worked.
Kõnealuse suundumuse kompenseerimiseks tuleb suurendada allesjäänud töötajate töötundide arvu või vähendada osalise tööajaga töötavate inimeste arvu.
To compensate this development, it is necessary to increase the overall hours worked of the remaining workers or to reduce the number of people, who work part-time.
Kõrge tööhõivemäära püsimine sõltub suures osas selliste isikurühmade tööturule meelitamisest, keda on valdavalt tööturul diskrimineeritud.
Higher employment rates depend strongly on the activation of all groups facing discrimination in the labour market.
Seda arvesse võttes on vaja, et naised saaksid ühitada oma majandusliku rolli ja pereelu võrdsel ja tõhusal viisil ning teha muudatusi seoses peamiste majapidamisteenuste (näiteks lapsehooldus) osutamisega, et võimaldada naistel töö- ja pereelu ühitada.
In this light the need to reconcile women's economic roles in ways that are equitable and efficient and changes in the provision of essential household services like child care to enable women to reconcile work with family life are needed.
Seda arvesse võttes on samuti oluline, et ka asjakohaste tööoskustega vanematel inimestel oleks piisavalt töövõimalusi.
In this light it is also important that there must be enough job opportunities for older people with appropriate working skills.
Seetõttu tuleb võidelda vanusepõhise diskrimineerimisega, edendada elukestvat õpet, välja töötada paindlikud mehhanismid pensionile jäämiseks ning kehtestada head töötingimused.
Therefore, age-discrimination need to tackled, lifelong learning promoted, flexible retirement pathways provided for and healthy work conditions in place.
Raportöör on seisukohal, et liikmesriigid peaksid neid suundumusi kasutama võimalusena struktuurireformide elluviimiseks.
The rapporteur is of the opinion that Member States should use these developments as a window of opportunity to pursue structural reforms.
Vanusega seotud arengud
Age related developments
Rahvastiku vananemine avaldab senisest suuremat survet avalikele kulutustele ja maksutulu teatavatele kategooriatele ning samal ajal muudab globaliseerumine üha keerulisemaks maksude kogumise liikuvatest maksubaasidest.
The ageing of the population will put more pressure on public spending and on some categories of tax revenues, as at the same time, globalisation will render it increasingly difficult to collect taxes from mobile tax bases.
Keskmise eeldatava eluea prognoositav kasv tuleneb suures osas eakate suremuse vähenemisest, mis muudab pensioni ja tööelu kestuse suhtarvu.
Much of the projected gain in life expectancy will result from lower mortality rates at older age, which will change the relation of duration of retirement to work.
Raportöör on veendunud, et üheks sõlmküsimuseks saab tööturupoliitika ning maksude ja hüvitistesüsteemi reformide väljatöötamine, et suurendada tööjõu pakkumist ja edendada heaoluriigi reformimist, mis tagavad riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse rahvastiku vananemise tingimustes.
The rapporteur is convinced that one of the key challenges will be to develop labour market policies and reforms in the tax and benefit systems aimed at increasing labour supply and further reforms of the welfare state that guarantee the long-term sustainability of public finances in the face of an ageing population.
Demograafiline areng põhjustab kõigis liikmesriikides pensionidega seotud riiklike kulutuste suurenemise.
Demographic development will lead to an increase of public pension spending in all Member States.
Seda suurenemist on võimalik vähendada osalise üleminekuga riiklikelt pensioniskeemidelt erapensioniskeemidele, kuid erapensioniskeemide suurem kasutamine võib põhjustada uusi probleeme ja ohuvorme ning tekitada vajaduse erapensionifonde asjakohaselt reguleerida.
This increase can be lowered by a partial switch of the public old-age pension scheme into private funded schemes, but a stronger focus on private funded pensions can create new challenges and forms of risks and the necessity of appropriate regulation of private pension's funds.
Liikmesriikides kasutatavad pensioniskeemid on (kuigi erineval määral) ajalooliselt kujunenud, tuginedes nn meespalgatöölise mudelile, st et nad on väga perepõhised.
Pension regimes in the Member States are - although to a different degree - historically developed systems based on the so-called male-breadwinner model, i.e. are highly familiarised.