natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Otsusega 2003/77/EÜ kehtestatakse finantssuunised ESTÜ varade haldamiseks, määratakse kindlaks, milliseid tehinguid on komisjonil lubatud teha, ja erinevate investeeringute liikide puhul määratletakse täpselt usaldatavuse piirmäärad, et vähendada riski.
Decision 2003/77/EC sets out the financial guidelines for managing the assets of the ECSC, defines the types of transactions the Commission is authorised to undertake, and establishes prudential limits for different categories of investment so as to minimise risk.
Samuti kehtestatakse selle otsusega eelarve- ja raamatupidamismenetlused, et tagada kõnelustelt varadelt saadud tulu korrakohane kandmine eelarvesse vastavalt nende kindlaks määratud eesmärkidele.
It also sets out budgetary and accounting procedures to ensure that the returns earned on such assets are correctly attributed within the budget to their intended purposes.
ESTÜ varade haldamine toimub komisjoni sise-eeskirjade alusel.
The management of ECSC assets is based on the Commission’s internal regulations.
Vahendite kasutamist, varade jaotust, investeeringute liike, investeeringute piirmäärasid, ülekandmisi ELi eelarvesse, haldusmenetlusi ja raamatupidamiseeskirju puudutavad ettekirjutused on täpsemalt toodud lisas.
The instructions concerning the use of funds, allocation of assets, investment categories, investment limits, transfer to the EU budget, management procedures and accounting are specified in the annex.
Otsus näeb ette, et juhised tuleb alates 1. jaanuarist 2008 iga viie aasta möödumisel läbi vaadata ja/või neid täiendada ning vajadusel kohandada.
The Decision foresees that the guidelines shall be reviewed and/or supplemented every five years starting from 1 January 2008, and adjusted whenever deemed necessary.
Muutmisettepaneku eesmärk on suurendada finantssuuniste tõhusust, kohandades neid turu arenguga ja selgitades teatavaid põhimõtteid.
The aim of the amending proposal is to further enhance the efficiency of the financial guidelines by adapting them to market developments and by clarifying certain concepts.
Suuniste kohta esitatud muudatuste aluseks on esimesel viiel tegutsemisaastal saadud komisjoni kogemused ja hiljutine turgude areng.
The modifications proposed to the guidelines are based on the experience made by the Commission during the last five years of operation and on the recent market developments.
Muudatustes osutatakse otsuse 2003/77/EÜ lisale ja need on täiesti tehnilised.
They refer to the annex to Decision 2003/77/EC and are of a purely technical nature.
Need võib võtta kokku järgmisel viisil:
They can be resumed as follows:
· täpsustatakse mitut mõistet , nimelt:
· several definitions have been clarified , namely
– võlakirja tagasimaksepäeva mõistet,
- the maturity concept of a bond,
– varaga tagatud väärtpaberite puhul kasutatud mõistet,
- the definition used by asset-backed securities (ABS),
– valitsuse emiteeritud või tagatud väärtpaberite mõistet ja
- the definition of government issued or government guaranteed securities, and
– pankade emiteeritud „võlakirjade” mõistet;
- the definition of "debt" issued by banks;
· müügi- ja tagasiostutehinguid käsitlevad eeskirjad on viidud kooskõlla turustandarditega ;
· the rules for sale and repurchase operations are brought up to market standards;
· on selgitatud teatavaid reitingutega seotud sätteid ja pikendatud lubatud tagasimaksetähtaega , et võtta arvesse liikmesriikide muutuvaid emiteerimistingimusi;
· certain rating-related provisions are clarified and the maximum maturity permitted is extended to take account of the changing issuance pattern of the Member States;
· on ajakohastatud raamatupidamisarvestust käsitlevad sätted , et kajastada üleminekut rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamiseeskirjade kohaldamisele terves komisjonis.
· the provisions on accounting have been updated to reflect the change to internationally accepted accounting rules for the whole Commission.
Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.
The proposal has no implications for the Community budget.
Raportöör tuletab meelde, et Euroopa Parlament hääletas ESTÜ kaasamise poolt ühenduse eelarvesse, kui ESTÜ asutamisleping 2002. aastal kehtivuse kaotas.
The rapporteur recalls that the European Parliament voted in favour of incorporating the ECSC into the Community budget, after the expiry of the ECSC Treaty in 2002.
Euroopa Parlament peaks õigusloome- ja eelarvepädeva institutsioonina kõnealuses protsessis otseselt osalema.
The European Parliament, in its capacity as a legislative and budgetary authority, should be closely involved in the process.
Seoses nõukogu otsuse 2003/76/EÜ kohta koostatud Euroopa Parlamendi raporti vastu võtmisega rõhutas Euroopa Parlament, et „ selle valdkonna otsuste tegemisel peab Euroopa Parlamendi roll olema sama oluline kui nõukogul” , ja nõudis, et finantssuunised tuleks „ võtta vastu kaasotsustamismenetluse raames vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251” .
Further, on the occasion of the adoption of the Parliament report on Council Decision 2003/76/EC, the EP underlined that " i n decision-making in this area, the European Parliament must be placed on an equal footing with the Council ", and insisted that the financial guidelines should " be adopted under the co-decision procedure, in accordance with Article 251 of the Treaty establishing the European Community."
Siiani ei ole nõukogu neid nõudeid arvesse võtnud.
These requests have not been accepted by the Council so far.
Raportöör on arvamusel, et seoses Lissaboni lepingus ette nähtud kaasotsustamismenetluse rakendamise laiendamisega enamikule ühenduse poliitikavaldkondadele muutub see nõue veelgi olulisemaks.
The Rapporteur considers that, in the context of the extension of codecision to most of the Community policies, as foreseen by the Lisbon Treaty, this request becomes even more relevant.
Praeguses etapis soovitab raportöör komisjoni ettepaneku muudatusteta vastu võtta.
Nevertheless, at this stage the Rapporteur recommends adoption of the Commission proposal without amendments.
ESTÜ varade ning söe ja terase teadusfondi varade haldamine
Managment of the assets of the ECSC and the Research Fund for Coal and Steel
Kultuuritööstus Euroopas
on cultural industries in Europe
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS............13
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............13
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS.........17
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...17
– võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni;
– having regard to the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (UNESCO) Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, 2005,
– võttes arvesse nõukogu 13. ja 14. novembri 2006. aasta ning 24. ja 25. mai 2007. aasta järeldusi, eelkõige kultuuri- ja loomesektorite panuse kohta Lissaboni eesmärkide saavutamisse, ning nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta;
– having regard to the Council conclusions of 13 and 14 November 2006 and 24 and 25 May 2007, in particular as regards the contribution of the cultural and creative sectors to the achievement of the Lisbon objectives, and the Council's resolution of 16 November 2007 on a European agenda for culture,
- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivi 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta
- having regard to Directive 2007/65/EC of the European Parliament and of the Council of 11 December 2007 amending Council Directive 89/552/EEC on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the pursuit of television broadcasting activities
– võttes arvesse nõukogu 18. mai 2006. aasta otsust 2006/515/EÜ kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni sõlmimise kohta
– having regard to the Council Decision 2006/515/EC of 18 May 2006 on the conclusion of the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas ( KOM(2007)0242 ) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti ( SEK(2007)0570 );
– having regard to the Commission communication on a European agenda for culture in a globalising world ( COM(2007)0242 ) and the accompanying Commission staff working document ( SEC(2007)0570 ),
– võttes arvesse oma 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni kultuuritööstuse kohta
– having regard to its resolution of 4 September 2003 on cultural industries
– võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni autoriõiguse ja sellega seotud õiguste valdkonna kollektiivse esindamise organisatsioonide suhtes kehtiva ühenduse raamistiku kohta
- having regard to its resolution of 15 January 2004 on a Community framework for collective management societies in the field of copyright and neighbouring rights
ELT C 92 E, 16.4.2004, lk 425. ;
OJ C 92 E, 16.4.2004, p.425. ,
– võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovituse kohta, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist
– having regard to its resolution of 13 March 2007 on the Commission Recommendation of of 18 October 2005 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services
ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 64. ;
OJ C 301 E, 13.12.2007, p.64. ,
– võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta
– having regard to its resolution of 7 June 2007 on the social status of artists
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0236 . ;
Texts adopted, P6_TA(2007)0236 . ,
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A6‑0063/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0063/2008 ),
A. arvestades, et kultuur on nii üldine hüve kui ka omaette eesmärk, mis arendab üksikisikuid ning ühiskonda ning toimib majanduskasvu, tööhõivet ning sotsiaalse ühtekuuluvust ning piirkondlikku ja kohalikku arengut soodustava vahendina, nagu näitavad hiljutised teadusuuringud, eelkõige KEA European Affairs poolt komisjoni jaoks teostatud uurimus Euroopa kultuurimajanduse kohta;
A. whereas culture is both a public benefit and an end in itself, fulfilling individuals and society and operating as a means towards economic growth, employment and social cohesion, and regional and local development, as demonstrated by recent research, particularly the study by KEA European Affairs for the Commission on the economy of culture in Europe,
B arvestades, et kultuuritööstus ei saaks eksisteerida ega tugevdada kultuuriliselt ja majanduslikult Euroopa väärtust, ilma et pidevalt lisanduks uut sisu kõikides kunstivaldkondades edukate loovinimeste kogukonnalt, kuhu kuuluvad kineastid, heliloojad, autorid, kujutavad kunstnikud ja disainerid;
B whereas cultural industries could neither exist nor add to European cultural and economic value without an ongoing input of new content from a thriving creative community of creators, in all artistic fields, such as film makers, composers, authors, visual artists and designers,
C. arvestades, et just kultuuritööstus on tööstus, mis annab vaimuloomingule majandusliku lisaväärtuse ning loob ühtlasi uusi väärtusi üksikisikutele ja ühiskonnale; arvestades, et kõnealune kultuuritööstus hõlmab traditsioonilist tööstust, näiteks kino, muusikat ja kirjastust, samuti meediat ning loomesektoreid (mood ja disain), turismi-, kunsti- ja infotööstust;
C. whereas cultural industries are industries that give intellectual works additional economic value and at the same time generate new values for individuals and society; whereas those cultural industries include traditional industries such as the film, music and publishing industries, the media and industries in the creative sector (fashion and design), tourist, arts and information industries,
D. arvestades, et UNESCO konventsiooni määratluse kohaselt hõlmab kultuuritööstus kõiki sektoreid, mis ühendavad selliste kaupade ja teenuste loomist, tootmist ja turustamist, mille eripära seisneb kultuurilise iseloomuga sisu puutumatuses; arvestades, et kultuuritööstuse toode on tavaliselt kaitstud autoriõigustega;
D. whereas, in the light of the definition given by the UNESCO Convention, cultural industries encompass all sectors that combine the creation, production and marketing of goods and services, the distinctive character of which lies in contents which are intangible and cultural in nature; whereas the product of cultural industries is typically protected by intellectual property rights,
E. arvestades siiski, et kogu kultuuri- ja loovtööstuse, sealhulgas mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning ka üksikute kunstnike suurem tunnustus, nende õigusliku eriseisundi kindlustamine ning nende suurem toetus on vajalikud selleks, et kõnealused sektorid saaksid oma potentsiaali täielikult ära kasutada ning anda ka oma panus Lissaboni strateegia eesmärkide täitmisse;
E. whereas, however, greater recognition, the securing of a special legal status and greater support for the entire cultural and creative industries, including micro businesses and SMEs as well as individual artists, are needed to help these sectors achieve their full potential and to contribute also to the Lisbon Strategy objectives,
F. arvestades, et kultuuritööstus toodab ja levitab suurt hulka teavet, mis informeerib, harib ja lahutab kodanike meelt ning tugineb üha enam uutele tehnoloogiatele ning uutele digitaalsetele ja audiovisuaalsetele formaatidele ning mida liikmesriigid ja Euroopa Liit peavad edendama ja reguleerima, tagades originaalsisu loojatele autoriõiguse ja sellega seonduvate õiguste asjakohase ja tõhusa kaitse abil õiglase ja asjakohase tasu, jälgides samal ajal, et oleks tagatud Euroopa kultuuritööstuste jätkusuutlikkus;
F. whereas cultural industries produce and disseminate a wide range of content to inform, educate and entertain the public, based increasingly on new technologies and new digital and audiovisual formats, in regard to which the Member States and European Union must play their part as promoters and regulators, guaranteeing that just and adequate economic rewards accrue to the creators of original content through ensuring adequate and efficient protection of copyright and related rights, thereby securing the sustainability of European cultural industries,
G. arvestades, et tänapäevases info- ja digitaaltehnoloogia ühiskonnas tekivad uued tootmis-, levitamis- ning tarbimisviisid, tuues kaasa uute kultuuritoodete ja -teenuste tekke, mida tuleb piraatluse eest kaitsta ning mille puhul on üldisemalt vaja asjaomaseid ettevõtlus- ja majandusmudeleid, mis tagaksid juurdepääsu kultuurilise sisuga toodetele, nende avatuse ja mitmekesisuse, säilitades nende erilise olemuse võrreldes tavapäraste tööstuslike toodetega ning tagades õiglase tasu mis tahes liiki õiguse valdajatele autoriõigusega kaitstud kultuurilise sisu kasutamise eest;
G. whereas new forms of production, distribution and consumption are emerging in today's information and digital technology society and they are generating new cultural goods and services that need protection from piracy, but also, more generally, suitable entrepreneurial and economic models to ensure the accessibility, opening-up and diversity of products with a cultural content while preserving their specific nature as compared to ordinary commercial products and granting fair remuneration to all categories of right holders for the use made of copyright-protected cultural content,
H. arvestades, et kultuuritoodetel ja -teenustel on eripärasid, mis eristavad neid muudest toodetest ja teenustest ning mida tuleb Euroopa Liidu poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel arvesse võtta;
H. whereas cultural products and services have special characteristics which distinguish them from other products and services, and which must be taken into account when drawing up and implementing European Union policies,
I. arvestades, et autoriõiguse ja sellega seotud õiguste asjakohane ja tõhus kaitse on oluline vahend, et võimaldada loovisikutel saada oma loominguliste jõupingutuste ja oma teoste ärieesmärgil kasutamise eest õiglast tasu, ning arvestades, et niisugune kaitse on seetõttu kultuuritööstuse püsimajäämiseks vältimatult vajalik;
I. whereas appropriate and effective protection of copyright and related rights is an essential means to enable creators to be fairly remunerated for their creative efforts, and within the context of the commercial exploitation of their works, and whereas such protection is therefore indispensable to the survival of the cultural industries,
J. arvestades kultuuritööstuse ja loovisikute kogukonna olulist panust kultuurilise mitmekesisuse edendamisse, tarbijatele valikuvõimaluste tagamisse, ettevõtluse mitmekesisuse suurendamisse, kultuuri kättesaadavuse demokratiseerimisse, Euroopa identiteedi ja integratsiooni täiustamisse ning kultuuridevahelise dialoogi edendamisse;
J. whereas cultural industries and the creative community have a vital contribution to make towards promoting cultural diversity, ensuring consumer choice, increasing the diversity of entrepreneurship, democratising access to culture, enhancing European identity and integration, and promoting intercultural dialogue,
K. arvestades, et kultuuritööstus aitab oluliselt kaasa kohalikule ja piirkondlikule arengule ja ühtekuuluvusele, sest kultuuritööstus on magnetiks turismialastele investeeringutele, loob uusi kohaliku iseloomuga kauba- ja teenusekategooriaid ning tõkestab uute töökohtade ja majandusliku arengu võimaluste loomise abil kaugete ja vähem soodsate piirkondade sotsiaalset tõrjutust;
K. whereas cultural industries contribute significantly to local and regional development and cohesion, since they are a magnet for tourist investments, create new categories of commercial products and services of a 'local' nature and, by creating new jobs and economic development opportunities, prevent the social marginalisation of remote or disadvantaged regions,
L. arvestades, et autorid on samuti kultuuritööstuse tegevuse aluseks ning et seetõttu tuleb neile tagada majanduslik, õiguslik ja sotsiaalne keskkond, kus on tagatud nende loomingulise potentsiaali arenemine;
L. whereas authors play a fundamental part in the activities of the cultural industries and should therefore be provided with an economic, legal and social environment that will enable the development of their creative potential,
M. arvestades, et kultuur on vaja siduda tihedalt hariduse ja väljaõppega, parandamaks kultuurisektori tootmisvõimsust ja loomesuutlikkust;
M. whereas there is a need to ally culture closely with education and training in order to increase the productive and creative capacity of the cultural sector,
N. arvestades, et Euroopa kultuuripealinnade kogemus on konkreetne näide kultuurisektori panusest linna majandus- ja sotsiaalsesse ellu ning selle elanike arengusse;
N. whereas experience with the ‘European Capitals of Culture’ has shown, in practical terms, how the cultural sector contributes to the economic and social life of the city and the enrichment of its inhabitants,
O. arvestades, et loomesektori toetuseks antavat riigiabi ja muid antavaid riiklikke toetusi tuleks pidada investeeringuks ja mitte luksuseks ning neid tuleb ühtviisi hinnata ELi konkurentsieeskirjadest, Amsterdami lepingu liikmesriikide avalik-õiguslikku ringhäälingut käsitlevast protokollist, EÜ asutamislepingu artiklist 151 ja UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsioonist lähtuvalt;
O. whereas State aid and other subsidies for the benefit of the creative sector should be seen as an investment and not a luxury and must be evaluated equally in accordance with the EU rules on competition, the Protocol to the Treaty of Amsterdam on the system of public broadcasting in the Member States, Article 151 of the EC Treaty, and the UNESCO Convention on Cultural Diversity,
P. arvestades, et tuleb julgustada era- ja riiklikke investeeringuid ning metseenlust kultuurisektoris;
P. whereas private and public investment as well as patronage should be encouraged in the cultural sector,
Q. arvestades, et kultuurisektori koondumistase ohustab kultuurikaupade pakkumist tarbijatele ja nende mitmekesisust;
Q. whereas concentration in the cultural industries sector poses risks for diversity and the supply of cultural goods to consumers,
R. arvestades, et loomingulisus on Euroopas innovatsiooni arendamise üks eeltingimus ja et Euroopa tehnoloogiaettevõtted saaksid ettevõtete klastrite raames kasu sümbioosist loovisikutega;
R. whereas creativity is a condition for the development of innovation in Europe and European technology companies would benefit from working in symbiosis with creators within 'clusters',
S. arvestades, et rohkem tuleb toetada väikeseid ja mikroettevõtteid ja nende võrgustike edendamist ning üksikuid töötajaid kõnealustes ettevõtetes, kes annavad ulatusliku panuse rikkuste tootmisse majanduses, ja et tuleb aidata loovisikutel saada loomealase ettevõtluse väljaõpet ja julgustada neid oma loomingust elatuma;
S. whereas there is a need for further support for small and micro businesses and for the promotion of their networks, and for the individual workers in those businesses, who contribute hugely to creating wealth in an economy, and whereas creators should be assisted in pursuing training as creative entrepreneurs and encouraged to live from their creativity,
T. arvestades, et Euroopa loomesektori killustatus, mida saab vaid osaliselt seletada keeleliste või rahvusliku identiteediga seotud põhjustega, ning tõelise üleeuroopalise mõõtmega kultuuritööstuse puudumine võib osutuda Euroopa kultuurilisele rollile piiravaks kogu maailmas;
T. whereas the fragmentation of the creative sector in Europe, which can be only partially justified by reasons of language and national identity, and the absence of any genuinely European-scale cultural industries, are liable to limit Europe’s cultural role globally,
U. arvestades, et kultuuriline mitmekesisus ja ideede vaba liikumine väljenduvad originaalsuses, identiteetide paljususes ja soolises võrdõiguslikkuses;
U. whereas cultural diversity and the free flow of ideas have their roots in originality, the multiplicity of identities and equality between men and women,
V. arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu olulistest väärtustest, mis kandub edasi kultuuri kaudu, ja et kõnealune väärtuste edasikandumine soodustab Euroopa integratsiooni;
V. whereas equality between men and women is one of the European Union's core values, which is passed on through culture, and whereas that transmission of values furthers European integration,
W. arvestades, et kultuuritööstuse sektoris ei ole sooline võrdõiguslikkus veel kaugeltki reaalsus;
W. whereas gender balance is far from being a reality in the cultural industries,
X. arvestades, et naised on kultuuritööstuses vastutavatel ametikohtadel eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEdes) või siis, kui nad asutavad oma ettevõtte;
X. whereas women hold positions of responsibility in the cultural industry primarily in small and medium-sized enterprises (SMEs) or when they establish their own businesses,