natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisaks kõnealustele probleemidele tõi hiljutine majanduskriis Euroopa kodanike igapäevaellu veelgi enam ebaselgust.
In addition to these challenges the recent financial crisis brought even more ambiguity in the every day life of the European citizens.
Eurooplased tunnetavad kõnealuste probleemide tagajärgi üha enam, mistõttu ei ole üllatav, et kodanikke erutavad tõsiselt järgmised küsimused.
Europeans feel more and more the consequences of these problems, therefore it is not surprising that the following questions seriously fluster our citizens.
· Kas mu töökoht on järgmisel aastal veel alles?
· Will I still have a job next year?
· Kas mu säästud pangaarvel on veel kättesaadavad?
· Will the savings on my bank account be still available?
· Kas mul on võimalik järgmisel talvel oma kodu kütta?
· Will I be able to heat my home next winter?
· Kas ma võin kindel olla omandatud pensioniõigustes?
· Will the pension rights I have acquired be safe?
Euroopa Liit saab kodanikele tõendada, et ta on võimeline andma kõnealustele küsimustele vastused ning et neid küsimusi saab lahendada ühenduse tasandil.
The European Union is able to prove its citizens that it can provide answers to these questions and that these problems can be solved at the community level.
Nii oleks kodanikele antav sõnum selge: üksikisik on globaalsete probleemide lahendamiseks liiga nõrk.
Such way, the message will be clear for the citizens: The individual weak to solve the global problems.
Kasulikum on teha koostööd.
It is worth cooperating.
Samas peab Euroopa Liit tõhusaks tegutsemiseks ning oodatud tulemuste saavutamiseks leidma asjakohased meetmed ja vahendid ja neid kasutama ning ületama olemasolevad takistused.
However in order to act efficiently and so to achieve the expected results, the EU has to find and use the proper means and tools of action and overcome the existing obstacles.
Esmatähtis on ümber kujundada praegu kehtiv jäik eelarvesüsteem, mis ei võimalda piisavalt kiiresti pakilistele probleemidele reageerida ning ületada kättesaadavate väikesemahuliste rahaliste vahendite piir, mis praegu moodustab ainult 1 % Euroopa rahvamajanduse kogutulust.
It is essential to reshuffle the now existing rigid budgetary system, where urgent questions cannot be answered quickly enough and to overcome the limit of available small amounts of financial tools that currently count only for 1% of the European GNI.
Edasised sammud on vältimatud, et muuta Euroopa uuesti rahumeelseks, stabiilseks ja jõukaks piirkonnaks.
These steps forward are unavoidable to make Europe again the place of peace, stability and prosperity.
Euroopa kodanike turvalisus
Safety for European Citizens
Euroopa integratsioon on üks suurimaid saavutusi meie kontinendi ajaloos.
European integration is one of the greatest achievements in the history of our continent.
Sellega ei kaasnenud mitte ainult rahu, vabadus ja stabiilsus, vaid enneolematu jõukuse periood.
It not only brought peace, freedom and stability, but also a period of unprecedented prosperity.
Minevikus oli vajadus rahu järele see, mis Euroopa inimesi ühendas.
In the past, the need for peace brought the peoples of Europe together.
Kuid tänapäeval nõuavad mitmed kodanike elu otseselt mõjutavad probleemid – praegune majanduskriis, võitlus kliimamuutuste vastu, meie vananev ühiskond ning samuti terrorism ja organiseeritud kuritegevus – tihedat koostööd Euroopa tasandil ning tugevat ja stabiilset Euroopat maailmas.
Nowadays, however, a number of problems that have direct impact on the lives of our citizens - the current financial crisis, the fight against climate change, our ageing societies, as well as terrorism and organized crime - require close cooperation at the European level and a strong and stable Europe in the World.
Käesolev töödokument põhineb hiljuti hääletatud Euroopa Parlamendi resolutsioonil „2010. aasta eelarvemenetluse suunised”
This working document builds on the recently voted EP resolution "Guidelines for the 2010 Budget procedure"
A6-0111/2009 . ja selles tahetakse rõhutada neid ELi eelarveridu, mis on määratletud võtmeridadena kõnealuste jõupingutuste kajastamiseks.
A6-0111/2009 and intends to highlight those EU Budget lines identified as "Key lines" translating these efforts.
Kõne all olevad eelarveread on loetletud küllaltki üksikasjalikult käesoleva töödokumendi lisas.
They are listed in some detail in the Annex to this working document.
Lisa abil saab jälgida lõplikku eelarve täitmise protsenti alates 2007. aastast, kaasa arvatud selle mõjusid finantsplaneeringule, mille komisjon esitas 30. jaanuaril 2009. aastal.
By means of the Annex, final implementation percentage since 2007 can be followed, including its consequences on the financial programming by the Commission as of 30 January 2009.
Võitlus globaalse finants- ja majanduskriisiga
Responding to the global financial and economic crisis
Hiljutised globaalsed väljakutsed on näidanud, et EL ei ole suuteline kiiresti tegutsema.
Recent global challenges showed that the EU is not able to act rapidly.
Ta pingutab probleemide lahendamise nimel ning on siiani reageerinud selliste lahenduste pakkumisega nagu toiduainete rahastamisvahend, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja Solidaarsusfond.
It is struggling to answer the challenges, and so far has responded with solutions like the "food facility", the Globalisation Adjustment Fund and the Solidarity Fund.
Kõnealuste programmide osas jõuti kokkuleppele pärast nõukogus toimunud pikki ja aeganõudvaid arutelusid, samal ajal kui Euroopa Parlament nõudis liikmesriikidelt tungivalt ja korduvalt otsuse langetamisega kiirustamist ja kompromissi otsimist.
These programmes were decided on after lengthy and time consuming debates in Council, while the European Parliament continuously urged the Member States to speed up their decision making and compromise seeking.
Pealegi on rahalise toetuse ülekandmine Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist ja Solidaarsusfondist abi vajavatesse piirkondadesse mittevajalike haldus- ja menetluskohustuste tõttu samuti aeglane.
Moreover, transfers of financial support from Globalisation Adjustment Fund and Solidarity Fund to the regions in need are also slow because of unnecessary administrative and procedural burdens.
Liikmesriigid on hiljuti probleemidele reageerinud, kuid võime tegutseda Euroopa tasandil vajab veel tõendamist, nagu näitas ka majanduse elavdamise kava, mis oli pikki kuid nõukogus blokeeritud.
Member States have recently given answers to the problems, but the capacity to act on European level has still to be proved, as the case of the Economic Recovery Plan that was for long months blocked in the Council showed.
Euroopa Liidu eelarves on olulised ja pikaajaliselt toimivad vahendid majanduskasvu edendamiseks ning töökohtade ja ühtekuuluvuse loomiseks.
The European Union has important and long time running tools in its Budget to promote economic growth and creation of job as well as cohesion.
Rubriigis 1a ja 1b toodud programmide eesmärk on stimuleerida majanduskasvu ning nende abil on võimalik üle saada töökaotuse ohust, edendada töökohtade loomist ning toetada väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid.
Those programmes in Heading 1a and 1b aim to stimulate economic growth and can help to overcome the danger of job losses, promote job creation and support SMEs.
Samas väljendab raportöör muret seoses asjaoluga, et praegune varu rubriigis 1a, mis on hinnanguliselt 111 599 000 eurot, ei võimalda majanduskriisi mõjudega asjakohaselt tegelda.
However, your rapporteur is concerned that the current margin under Heading 1a, estimated at EUR 111 599 000, does not allow the effects of the economic crisis to be appropriately addressed.
Kõige tähtsamad on konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ettevõtluse ja uuendustegevuse programm, Euroopa Sotsiaalfond, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja Euroopa Regionaalarengu Fond.
CIP Entrepeneurship and innovation, European Social Fund, the European Globalisation Adjustment Fund, the European Social Fund, the European Regional Development Fund are of outmost importance.
a) Lissaboni eesmärgid
a) Lisbon goals
Kuigi Lissaboni agenda olulised osad hõlmavad selgelt otsuseid, mis on pigem õigusliku kui eelarvelise iseloomuga, ning rahastamine ELi tasandil on riikliku rahastamise täienduseks, võib ühenduse eelarve anda olulise panuse niisugustesse võtmevaldkondadesse nagu teadustegevus ja innovatsioon, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele mõeldud uuenduslikud meetmed ning elukestev õpe.
Although crucial parts of the Lisbon Agenda clearly involve decisions that are of a legislative rather than budgetary nature, and financing at EU level is complementary to national financing, the Community budget can make an important contribution to key areas such as research and innovation, innovative measures for SMEs and life-long learning.
Selles kontekstis tuletab raportöör meelde, et rubriik 1a moodustab keskse osa ühenduse panusest Euroopa jõupingutustesse selles valdkonnas.
In this context your rapporteur recalls that heading 1A is a central part of the Community contribution to Europe's efforts in this field.
Teadustegevuse ja innovatsiooni 7. raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (rida 01 04 04 – vt lisa) tuleb vaadelda eelarvemenetluse käigus.
The 7th Framework Programme for research and development and the CIP programme (line 01 04 04 -see Annex) will have to be looked at in the course of the budgetary procedure.
b) Ühtekuuluvuspoliitika ja majanduse elavdamine
b) Cohesion policy and economic recovery
Kuigi komisjoni esitatud ettepanekud olid pikki kuid nõukogus blokeeritud, on oluline rõhutada komisjoni eesmärke: majanduse elavdamise programm ning sellest tulenevad meetmed sisaldavad ühenduse panust, mis on hinnanguliselt 30 miljardit eurot ning jaguneb järgmiselt: 5 miljardit eurot energiavõrkude sidumiseks ja interneti kiirühenduseks, mille jaoks tuleb läbi vaadata mitmeaastane finantsraamistik 2007–2013, ettemaksed struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidest, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi vahendite (1,5 miljardit) eeljaotus, algatused teadustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas, nagu Euroopa keskkonnasõbralike autode algatus, tulevikutehaste algatus ja energiatõhusate ehitiste algatus, eelrahastamise mahu suurendamine kõige enam edenenud üleeuroopaliste transpordiprojektide ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid soodustavate algatuste ning ühenduse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi puhul.
Although the measures proposed by the Commission were for long months blocked in the Council, it is important to highlight the intentions of the Commission: the Economic Recovery Plan and the subsequent measures contain a Community contribution estimated at EUR 30 billion, to be distributed as follows: EUR 5 billion for energy interconnections and high-speed internet through a revision of the 2007-2013 MFF, advanced payments under the Structural and Cohesion Funds, frontloading concerning the EAFRD (EUR 1,5 billion), initiatives in the area of research and innovation such as the European green cars initiative, factories of the future initiative and energy-efficient buildings initiative, an increase in the pre-financing for the most advanced trans-European transport projects as well as for initiatives in favour of SMEs or the Community innovation programme (CIP).
Euroopa Parlament peaks arvesse võtma nii riikide kui ka ELi tasandil toimuvaid arenguid ning seadma eesmärgiks mitmesuguste tegevuste tähtsustamise, et vahendeid ei eraldataks liiga vähe.
EP should take stock of developments both at national and EU level and aim to prioritise different actions in order that resources are not spread too thinly.
Sellega seoses peab ka komisjon vastutuse võtma ning järgmises esialgses eelarveprojektis selgelt välja tooma, millised valikud on tehtud ja mille alusel.
In this respect, the Commission must also take its responsibility and clearly point out what choices have been made and on what grounds in its forthcoming PDB.
Ajavahemikuks 2007–2013 ette nähtud rahaliste eraldistega summas üle 347 miljardi euro võimaldab ühtekuuluvuspoliitika anda olulist toetust liikmesriikide ja piirkondade riiklikele investeeringutele.
With a financial envelope of over EUR 347 billion for 2007-2013, cohesion policy provides considerable support to public investment by Member States and regions.
Samas on olemas risk, et riiklikele eelarvetele avaldatav surve aeglustab kavandatud investeeringute kiirust.
However, there is a risk that pressure on national budgets will slow down the rate of planned investment.
Majanduse viivitamatuks elavdamiseks on komisjoni majanduse elavdamise kavas ette nähtud struktuurifondide rakendamise kiirendamine ning programmide eelrahastamise suurendamine, et teha kuni 4,5 miljardi euro suurune summa kättesaadavaks juba 2009. aasta alguses.
To give an immediate boost to the economy , the Commissions Economic Recovery Plan proposes to accelerate implementation of the structural funds and to increase its pre-financing of programmes to make up to EUR 4,5 billion available earlier in 2009.
Huvitav on tõdeda, et komisjon tegi mitmete muude meetmete kohta ettepanekuid, mis on kavandatud suuremate rahastamisprojektide rakendamise edendamiseks, finantskorralduse vahendite kasutamise hõlbustamiseks, soodustatud isikutele makstavate ettemaksete käsitlemise lihtsustamiseks ning abikõlblike kulutuste jaoks võimaluste laiendamiseks kõigi fondide puhul ühtse määra alusel.
It is interesting to note that the Commission committed to propose a number of other measures designed to bring forward the implementation of major investment projects, to facilitate the use of financial engineering funds, to simplify the treatment of advances paid to the beneficiaries and to widen the possibilities for eligible expenditure on a flat rate basis for all the funds.
Tuleb jälgida, kuidas see viiakse kooskõlla finantsmääruse õigusnormidega ja struktuurifondide õigusliku alusega.
It remains to be seen how this is to be brought in line with the legal requirements of the Financial Regulation and the legal base for structural funds.
2008. aasta (2009. aasta eelarve) lepitusmenetluse käigus leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku ühisdeklaratsioonis, mis kinnitab ühtekuuluvuse ja järjepidevuse olulisust arenguabi valdkonnas, eelkõige seoses rahaliste vahendite kasutamisega.
During the 2008 (Budget 2009) conciliation a joint declaration of The European Parliament, the Council and the Commission had been agreed which reaffirms the importance of coherence and consistency in the area of development assistance, in particular regarding the use of funds.
Avaldatud koos resolutsiooniga 2009. aasta eelarve kohta: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2008 0622+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-10.
published together with the resolution on Budget 2009: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2008 0622+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-10
Ka Euroopa Investeerimispangal on oluline roll, kuna ühtekuuluvus ja vastastikune lähenemine on üks kuuest prioriteetsest eesmärgist tema laenamistegevuses vastavalt äriplaanis sätestatule.
Also the European Investment Bank has a crucial role to play, as cohesion and convergence are one of the six priority objectives for its lending activity, as set out in its business plan.
Praegusel kitsaste krediiditingimuste perioodil on finantstehingud ja Euroopa Investeerimispanga vastastikune koostöö avaliku ja erasektori jaoks väga oluline.
In the current period of tight credit conditions financial operations and mutual cooperation of the EIB is of great significance for the public and private sector.
Näiteks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamine ELis on kriitiline.
For example, financing of SMEs is critical inside the EU.
Tõsine rahaline kitsikus valitseb nüüd ka ELi naaberpiirkondades.
Also it is now seriously squeezed in the EU neighbourhood regions.
Kvalitatiivsed ja tasuvusaspektid kuuluvad eelarvepädeva institutsiooni vastutusvaldkonda.
The responsibility of qualitative and cost benefit aspects of the expenditure belongs to the Budgetary Authority.
Ainult tugev õigusraamistik saab tagada kodanikele õiguskindluse ja tulemusliku eelarve.
Only a strong legal framework can assure legal security and a budget for results for the citizens.
Seega peab komisjon finantsmääruse järgmise korrapärase läbivaatamise ajaks 2009. aasta jooksul esitama ettepaneku, kaasa arvatud ettepanekud eelarve tegelikuks lihtsustamiseks.
Therefore, the Commission must present a proposal for the next regular revision of the Financial Regulation in the course of the year 2009, including proposals for real simplification.
Lisaks peab komisjon avaldama nõukogule survet seaduslike töötingimuste väljatöötamiseks ja parandamiseks seoses OLAFi pettusevastase võitlusega, võttes arvesse parlamendi esitatud ettepanekuid.
Also the Commission must put pressure on the Council to develop and improve the legal working conditions in OLAF’s fight against fraud with regard to the proposals made by Parliament.
OLAFi määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformimine.
reform of "OLAF" Regulation (EC) No 1073/1999.
Energiavarustuskindluse ja transpordi turvalisuse tagamine
Providing energy and transport security
Raportöör tuletab meelde, et ühendus aitab kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas (asutamislepingu artikkel 154).
Your rapporteur recalls that the Community shall contribute to the establishment and development of trans-European networks in the areas of transport, telecommunications and energy infrastructures (Article 154 TEC).
Hiljutine bensiinikriis tuletas meelde, et energiavarustuskindlust ei saa pidada endastmõistetavaks.
The recent gas crisis has reminded that security of energy supply cannot be taken for granted.
Euroopa Liit on väga sõltuv oma välistest energiatarnetest, sest import moodustab nõudlusest praegu keskmiselt 54 % (mõnes riigis isegi üle 90 %).
The European Union is extremely dependent on its external energy supplies, with imports currently accounting for an average 54% of its demand (in some countries even more than 90%).
Kui praegused arengusuunad püsivad, võib kõnealune näitaja 2030. aastaks tõusta 70 %ni.
This figure may rise to 70% by 2030 if current trends persist.
77 % ELi nafta- ja 51 % ELi bensiinitarbest rahuldatakse impordi abil ning kasvab kolmandate riikide nõudlus, kes konkureerivad ELi liikmesriikidega energiaallikate pärast.
77% of EU demand for oil and 51% of EU demand for gas is met from imports and there will be an increased demand from third countries that will compete for the energy resources required by EU Member States.
Samal ajal kavandatakse ajavahemikuks 1990–2020 ELi energiatarbimise 22 %list kasvu.
At the same time, EU energy consumption is projected to grow by 22% in the period 1990 to 2020.
Lisaks avaldavad kasvavad energiahinnad otsest ja olulist mõju tarbijatele ja Euroopa majanduse konkurentsivõimele.
Furthermore, rising energy prices have a direct and important impact on consumers and on the competitiveness of the European economy.
Kõnealuseid probleeme silmas pidades tuleb tuumaenergia tähtsust uuesti hinnata.
In view of these challenges, the relevance of nuclear power will have to be reassessed.
Raportöör rõhutab, et alternatiivsete energiaallikate (taastuvate energiaallikate), alternatiivsete energia transpordimarsruutide, energiaallikate salvestusvõime ja liikmesriikidevaheliste energiavõrkude sidumise puudumine kahjustab Euroopa energiasõltumatust ning tema kodanike heaolu; seepärast peaks Euroopa Liit olema Euroopa Parlamendi 2010. aasta eelarvemenetluse suuniseid käsitleva raporti kohaselt energiapuuduse ajaks end paremini ette valmistanud.
Your rapporteur underlines that the lack of alternative (renewable) energy sources, alternative energy transport routes, energy source storage capacity and energy transport interconnections among Member States is detrimental to the energy independence of Europe and the well-being of its people; therefore the Union should be better prepared for times of energy shortage as expressed by the EP in its report on Guidelines for Budget 2010.
ELi majanduse elavdamise kava osana on Euroopa Komisjon esitanud ka lisaettepanekud investeeringute tegemiseks peamistesse energia- ja infrastruktuuriprojektidesse.
As part of the EU recovery plan, the European Commission has also presented accompanying proposals to invest in key energy, infrastructure projects.
Nende abil oleks võimalik saavutada strateegilised eesmärgid, nagu energiakindlus.
These would deliver strategic goals such as energy security.
Komisjoni ettepanek investeerida üleeuroopaliste energiavõrkude sidumisse oli vastupidiselt Euroopa Ülemkogu 2008. aasta detsembris väljendatud soovile nõukogu heakskiidu puudumise tõttu pikka aega ootel.
The Commission proposal to invest in trans-European energy interconnections that was long months on hold because of a lack of agreement within the Council, contrary to the will of the European Council, as expressed in December 2008.
Lisaks on Euroopa Ühendus võtnud õigusmeetmeid paljudes energiaküsimustes, nagu biokütuste kasutamine, taastuvate energiaallikate edendamine, nõudluse reguleerimise meetmed, energiatõhususe täiustamine ja energiaturgude liberaliseerimine.
Furthermore, the European Community has taken legislative action on a number of energy issues like the use of bio-fuels, the promotion of renewable energy sources, demand management measures, the improvement of energy efficiency and the liberalisation of energy markets.
Samas ei ole liikmesriigid paljusid kõnealuseid meetmeid täielikult rakendanud.
Yet, implementation of many of these measures by the Member States is not completed.
Kõnealuse programmiga soovitakse saavutada Euroopa energiapoliitika kolm peamist eesmärki: tarnekindlus, konkurentsivõimelisus ja keskkonnakaitse.
It aims at contributing to the pursuit of the 3 main objectives of European energy policy: security of supply, competitiveness and environmental protection.
2009. aasta mai lõpuks korraldab komisjon üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektide konkursi summas 500 miljonit eurot.
By end of March 2009 the Commission will launch a EUR 500 million call for proposal for trans-European transport (TEN-T) projects.
Seeläbi võetakse kasutusele olemasolevad rahalised vahendid, mis oleks ümber jaotatud mitmeaastase TEN-T programmi vahekokkuvõtete tegemise käigus 2010. aastal.
This will bring forward existing funds that would have been reallocated by the mid-term review of the multi-annual TEN-T programme in 2010.
Rubriigi 3a vahendid on viimaste aastatega märkimisväärselt kasvanud ning kõnealused arengusuunad, mida nähakse ette ka mitmeaastases finantsraamistikus, paistavad jätkuvat.
Heading 3a has undergone a substantial increase in last years and this trend is bound to continue, as already foreseen in the MFF.
See on eriti ilmne valdkondades, kus tegeldakse otseselt selliste küsimustega nagu sisseränne ja terrorismivastane võitlus ning piiriülene organiseeritud kuritegevus.
This is particularly obvious in areas which deal directly with issues like immigration or the fight against terrorism and organized trans-border crime.
Vastavalt finantsprogrammile on 30. jaanuariks 2009 rubriigis 3a tõesti ette nähtud rahaliste vahendite märkimisväärne kasv 863,095 miljonilt eurolt 1009 miljonile eurole 2010. aastaks (üle 15 %).
Indeed, according to the financial programming by 30 January 2009, Heading 3a is set for a substantial increase of its funding, from EUR 863,095 million in 2009 to EUR 1 009 million in 2010 (more than 15%).
2008 aasta eelarve rakendamisega seotud arvud (88 % kohustustena ja 86 % maksetena) näitavad, et eelarveamet peab kõnealuse valdkonna kulutusi väga täpselt jälgima.
Figures concerning the implementation of the 2008 budget (88% in commitments and 86% in payments) show that the budgetary authority must monitor very closely spending in this area.