natgillin/translations-raw huggingface dataset:
e) saavutada olulist edu G8 partnerlusalgatuse, massihävitusrelvade leviku vastase julgeolekualgatuse ja ülemaailmse ohu vähendamise algatuse osas ning avaldada survet üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu kiireks jõustamiseks;
(e) make substantial progress on the G8 Partnership initiative, the Proliferation Security Initiative and the Global Threat Reduction Initiative, and push for the early entry into force of the CTBT;
f) süvendada oma dialoogi uue USA administratsiooni ja kõigi tuumarelvi omavate riikidega, et järgida ühist kava, mille eesmärk on tuumalõhkepeade varude järkjärguline vähendamine; toetada eriti USA ja Venemaa samme oma tuumarelvavarude oluliseks vähendamiseks vastavalt lepingutele START I ja SORT; püüelda tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu ratifitseerimise ja START-lepingu uuendamise poole;
(f) deepen its dialogue with the new US administration and all nuclear-weapons powers, with a view to pursuing a common agenda aimed at progressive reduction of the nuclear warheads stockpile; in particular, support those steps being taken by the USA and Russia to substantially reduce their nuclear weapons as agreed in START I and in SORT; press for ratification of the CTBT and renewal of the START agreement;
g) töötada tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil välja strateegiad kokkuleppe saavutamiseks lepingu osas, mille eesmärk on mittediskrimineerival viisil peatada lõhustuvate materjalide tootmine relvade valmistamiseks, mis tähendab, et nii sõlmitav leping peaks nõudma mitte üksnes tuumarelvi mitteomavatelt riikidelt või tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga praegu mitteühinenud riikidelt, vaid ka kõigilt viielt tuumarelvi omavalt ÜRO Julgeolekunõukogu liikmelt, et nad ütleksid lahti lõhustuvate materjalide tootmisest relvade valmistamiseks ning lammutaksid kõik selliste relvade tarbeks lõhustuvate materjalide tootmiseks ehitatud rajatised;
(g) develop strategies at the 2010 NPT Review Conference aimed at achieving agreement on a treaty to halt the production of fissile material for weapons purposes in a way that is not discriminatory, which means that the treaty thus negotiated should require not only non-nuclear-weapons States or States currently outside the NPT but also the five UN Security Council members, all of which possess nuclear weapons, to forswear the production of fissile material for weapons and to dismantle all their established fissile material production facilities for such weapons;
h) toetada täielikult kõigi tuumarelva leviku tõkestamise õigusaktide täitmise kontrolli vahendite tugevdamist ja parandamist;
( h ) fully support the reinforcement and improvement of means of verification of compliance with all available non-proliferation instruments;
i) taotleda ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingutes sisalduvate massihävitusrelvade leviku tõkestamise klauslite kasutamise tulemuslikkuse hindamist;
(i) request an evaluation of the effectiveness of the use of clauses on non-proliferation of WMD in the agreements concluded between the EU and third States;
j) teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt kõigist tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistavatest kohtumistest ja võtta nõuetekohaselt arvesse parlamendi seisukohti tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimustes seoses kõnealuse konverentsiga;
(j) keep Parliament regularly informed about all preparatory meetings in the run-up to the 2010 NPT Review Conference and duly take into account its views on non-proliferation and disarmament matters with regard to that Conference;
Soovitus nõukogule tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tuleviku kohta
Recommendation to the Council on non proliferation and the future of the Treaty on Non-Proliferation of Nuclear Weapons (NPT)
Paljude aastate jooksul on Euroopa Parlamendil olnud juhtroll range kontrolli edendamisel sellist tüüpi relvade üle, mida loetakse ülemääraselt kahjulikeks või mis mõjutavad valimatult nii sõjaväelasi kui ka tsiviilelanikke.
During many years the European Parliament has played a leading role in promoting strict controls over types of weapons that are considered to be excessively harmful or that indiscriminately impact on both military personnel and civilians.
Seetõttu on parlament täielikult toetanud rahvusvahelisi lepinguid, nagu ÜRO tegevusprogramm võitluseks käsi- ja kergerelvade ebaseadusliku kasutamise vastu, ning ülemaailmseid lepinguid jalaväemiinide, kassettlahingumoona, keemiarelvade ja bioloogiliste relvade keelustamiseks.
Hence, the parliament has fully supported international treaties such as the UN Action Programme to Combat the Illegal Use of Small Arms and Light Weapons (SALW), and global treaties to ban anti-personnel landmines, cluster munitions, chemical weapons and biological weapons.
Tuumarelvade küsimustes on Euroopa Parlament võtnud süstemaatiliselt vastu resolutsioone tuumarelva leviku tõkestamise lepingu iga läbivaatamiskonverentsi puhul alates tuumarelva leviku tõkestamise lepingu jõustumisest 1970. aastal ning paljude tuumarelva leviku tõkestamise lepingu ettevalmistuskomitee istungite puhul.
On the issues of nuclear weapons the European Parliament has systematically adopted resolutions on the occasion of every NPT Review Conference since the NPT entered into force in 1970 as well on many of the NPT PrepCom-meetings.
Kõigi nende resolutsioonide eesmärk on tugevdada tuumarelva leviku tõkestamise lepingut ja selle rakendamist ning anda soovitusi Euroopa Ülemkogule ja liikmesriikidele.
All these resolutions aimed to strengthen the NPT and its implementation and to provide recommendations to the European Council and the member states.
Käesolevas teates selgitatakse lühidalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingu põhilisi tahke ning tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2000. ja 2005. aasta läbivaatamiskonverentsi erinevaid tulemusi.
This note briefly explains the key features of the NPT and the mixed results of the 2000 and 2005 NPT Review Conferences.
Selles tuuakse üldjoontes välja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsi päevakorra peateemad ja rõhutatakse, et on välja kujunenud uus rahvusvaheline kliima, mis soodustab tuumadesarmeerimise alaseid diplomaatilisi läbirääkimisi.
It outlines the key issues on the agenda at the NPT 2010 Review Conference and stresses that there is a new international climate that favours diplomatic negotiation on nuclear disarmament.
Seejärel keskendutakse kahe peamise ettepaneku – tuumarelvastuse konventsiooni ja Hiroshima-Nagasaki protokolli – sisu ja tausta üldjoontes kirjeldamisele.
It then focuses on outlining the content and background of two key proposals: the Nuclear Weapons Convention and the Hiroshima-Nagasaki Protocol.
Väidetakse, et üksnes nii tuumarelvastuse konventsiooni kui ka Hiroshima-Nagasaki protokolli vastuvõtmise kaudu saavad Euroopa Liit ja tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga liitunud riigid tagada tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsi edu.
It is argued that it is only through the adoption of both the Nuclear Weapons Convention and the Hiroshima-Nagasaki Protocol that the European Union and State Parties to the NPT can ensure that the 2010 NPT Review Conference is a success.
Tuumarelva leviku tõkestamise leping ja selle väljakutsed
The NPT and its challenges
Tuumarelva leviku tõkestamise leping koosneb peamiselt tuumiktehingust tuumarelva mitteomavate riikide, kes soostuvad mitte soetama tuumarelvi ja nõustuma tuumaenergiaalaste kaitsemeetmetega oma tuumarajatistes, ja tuumariikide vahel, kes soostuvad jätkama tuumadesarmeerimise läbirääkimisi.
The Nuclear Non-Proliferation Treaty consists primarily of a core bargain between the non-nuclear weapon States (non-NWS) who agree not to acquire nuclear weapons and to accept safeguards on their nuclear facilities, and the nuclear weapon States (NWS) who agree to pursue negotiations toward nuclear disarmament.
Kuigi tuumarelva leviku tõkestamise leping on olnud suhteliselt edukas tuumarelva laialdase leviku tõkestamisel, ei ole see suutnud tagada, et tuumariigid täidaksid oma kohustust alustada tuumadesarmeerimise läbirääkimisi, nagu on sedastatud tuumarelva leviku tõkestamise lepingu VI artiklis.
Whilst the NPT has been relatively successful in preventing widespread nuclear proliferation, it has failed to ensure that the NWS implement their obligation to begin negotiations towards nuclear disarmament, as stated in Article VI of the NPT.
Lisaks – kuigi külma sõja järgsel ajastul on tuumariigid astunud samme oma tuumaarsenalide kahandamiseks – on mõned tuumariigid alustanud ka oma tuumarelvade moderniseerimise protsessi või kavatsevad seda teha.
Moreover, although in the post-Cold War era NWS have taken steps to reduce their nuclear arsenals, some NWS have also embarked on a process of modernisation of their nuclear weapons or are considering so doing.
Näiteks soovitas kaitseminister Robert Gates 2008. aasta oktoobris, et Ameerika Ühendriigid peaksid oma tuumarelvavarusid moderniseerima.
For example, Defence Secretary Robert Gates suggested in October 2008 that the United States should modernize its inventory of nuclear weapons.
Tema kõne originaaltekst: Robert Gates: Tuumarelvad ja -heidutus 21. sajandil .
For his original speech: Robert Gates: Nuclear Weapons and Deterrence in the 21st century .
Carnegie Rahvusvahelise Rahu Sihtasutus.
Carnegie Endowment for international peace.
(28. oktoober 2008).
(28 October 2008).
Mõned tuumariigid on võtnud omaks tuumaheidutuse doktriini, mis näeb ette ennetava tuumalöögi kasutamise tuumarelva mitteomavate riikide vastu.
Some NWS have embraced a doctrine of nuclear deterrence that envisages the use of first strike against States who do not possess nuclear weapons.
George Perkovich ja James N. Acton.
George Perkovich and James N. Acton.
(1. märts 2008).
(1 March 2008).
Esimene peatükk: Kuidas luua poliitilisi tingimusi tuumarelvade likvideerimise teostatavuse suurendamiseks.
Chapter one: Establishing the Political Conditions to Enhance the Feasibility of Abolishing Nuclear Weapons .
Kd 48, Routledge. (vt näiteks lk 18–21 küsimust ennetava tuumalöögi kasutamise kohta).
Vol 48, Routledge. (for example, see page 18 to 21 for the question of pre-emptive use of nuclear strike).
David S. Yost, (2006) Prantsusmaa uus tuumadoktriin.
David S. Yost, (2006) France's new nuclear doctrine.
International Affairs , kd 82, nr 4.
International Affairs , Vol 82, No 4;
Tuumariikide edusammude puudumine oma tuumadesarmeerimiskohustuste täitmisel ohustab lepingut, ja kui seda teemat piisavalt ei käsitleta, võivad mõned riigid sellest välja astuda ja arendada välja tuumarelvasuutlikkuse.
The lack of progress on the part of NWS in fulfilling their nuclear disarmament obligations threatens the treaty, and if this issue is not adequately addressed, some States might withdraw from the treaty and develop a nuclear weapons capability.
Alates lepingu jõustumisest ei ole India, Iisrael ja Pakistan seda ratifitseerinud ja on arendanud tuumarelvi.
Since the entry into force of the Treaty, India, Israel, and Pakistan did not sign or ratified it and have developed nuclear weapons.
India ja Pakistan väidavad, et tuumarelva leviku tõkestamise leping on diskrimineeriv, kuna see keelab kõigil lepinguosalistel peale P5 (s.o Hiina, Prantsusmaa, Venemaa, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid) tuumarelvi omada ning nõuab kõigilt lepinguosalistelt peale P5 nõustumist tuumaenergiaalaste kaitsemeetmetega oma tuumarajatistes.
India and Pakistan argue that the NPT is discriminatory in that it prohibits all States Parties except the P5 (that is China, France, Russia, United Kingdom and the United States) from possessing nuclear weapons and requires States Parties except the P5 to accept safeguards on their nuclear facilities.
Põhja-Korea ratifitseeris lepingu, kuid teatas 2003. aastal oma väljaastumisest.
North Korea did ratify the Treaty but announced its withdrawal in 2003.
Iraan arendab uraanirikastusrajatisi, mis võivad anda talle tuumarelvasuutlikkuse, kui Iraani valitsus peaks otsustama välja astuda tuumarelva leviku tõkestamise lepingust ja praegustest tuumaenergiaalastest kaitsemeetmetest, millega ta on oma tuumarajatistes nõustunud.
Iran is developing uranium enrichment facilities which might give it a nuclear weapons capability if the Iranian government were to decide to withdraw from the NPT and from the current safeguards agreed for their nuclear facilities.
Nii India, Pakistan kui ka Põhja-Korea toetavad üldist ja mittediskrimineerivat programmi tuumarelvade likvideerimiseks tuumarelvastuse konventsiooni kaudu.
India, Pakistan and North Korea all support a comprehensive and non-discriminatory program to eliminate nuclear weapons through a Nuclear Weapons Convention (NWC).
On ehk arusaadav, et külma sõja ajal välistas ülivõimude vastasseis edasimineku tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tuumadesarmeerimiskohustuse alal.
It is perhaps understandable that during the Cold War the super-power's confrontation prevented progress on the NPT nuclear disarmament obligation.
Kohe pärast külma sõja lõppu tundusid uued desarmeerimisvõimalused olevad võimalikud.
Immediately after the end of the Cold War, new opportunities for disarmament seemed to be possible.
Tõepoolest, tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 1995. ja 2000. aasta läbivaatamiskonverentsil saavutati mõningat olulist diplomaatilist edu.
Indeed, some significant diplomatic achievements were made at NPT Review Conferences of 1995 and 2000.
1995. aastal leppisid lepinguosalised kokku lepingu pikendamises „määramatu ajani” pärast selle algset 25 aastat, sidudes sellega põhitingimused, sealhulgas kohustuse sõlmida 1996. aastaks üldine tuumakatsetuste keelustamise leping, alustada läbirääkimisi lõhustuvate materjalide üle kontrolli kehtestamise lepingu üle ning jätkata täielikku tuumadesarmeerimist.
In 1995 , the States Parties agreed to extend the Treaty ‘indefinitely’ past its initial 25 years with key conditions being attached including a commitment to conclude a Comprehensive Test Ban Treaty by 1996, commence negotiations on a treaty to control fissile materials and to pursue complete nuclear disarmament.
Samuti võtsid riigid vastu resolutsiooni, milles nõuti tuumarelvavaba tsooni loomist Lähis-Idas, ja leppisid kokku tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamisprotsessi karmistamises.
The States also adopted a resolution calling for a nuclear-weapon-free zone in the Middle East and agreed to strengthen the NPT review process.
2000. aastal leppisid lepinguosalised konsensuse alusel kokku 13 praktilises sammus süstemaatilisteks ja progressiivseteks jõupingutusteks, et rakendada tuumarelva leviku tõkestamise lepingu VI artikkel, mis kohustab lepinguosalisi tuumadesarmeerimisele.
In 2000 the States Parties agreed by consensus to a set of 13 Practical steps for systematic and progressive efforts to implement Article VI of the NPT, the article committing States Parties to nuclear disarmament.
Need sammud võib kokku võtta järgmiselt: tuumariikide ühemõtteline kohustus viia lõpule oma tuumaarsenali täielik likvideerimine, konkreetsed kokku lepitud meetmed tuumarelvasüsteemide tegevusvalmiduse edasiseks alandamiseks, kõigi tuumariikide sammud, mis viivad tuumadesarmeerimisele viisil, mis edendab rahvusvahelist stabiilsust, pöördumatuse põhimõtte kohaldamine tuumadesarmeerimise suhtes ning tuumadesarmeerimiskokkulepete nõuetele vastavuse tagamiseks nõutava kontrollivõimekuse arendamine, et saavutada püsivalt tuumarelvavaba maailm.
These steps can be summarized as follows: unequivocal undertaking by the nuclear-weapon States to accomplish the total elimination of their nuclear arsenals, concrete agreed measures to further reduce the operational status of nuclear-weapon systems, steps by all the nuclear-weapon States leading to nuclear disarmament in a way that promotes international stability, the principle of irreversibility to apply to nuclear disarmament, and the development of the verification capabilities that will be required to provide assurance of compliance with nuclear disarmament agreements for the achievement and maintenance of a nuclear-weapon-free world.
Siiski on edu 2000. aastal kokku lepitud sammude elluviimisel olnud väike või olematu.
However, there has been little, if any, progress on the implementation of the 2000 agreed steps.
Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2005. aasta läbivaatamiskonverentsil nägid lepinguosalised vaeva ühise päevakorra kokkupanemisega ning neil ei õnnestunud leppida kokku üheski lõppdokumendis, seda suures osas tuumariikide ja tuumarelva mitteomavate riikide vaheliste lahkarvamuste tõttu.
At the 2005 NPT Review Conference the States parties struggled to put together a common agenda and failed to agree on any outcome document, largely because of disagreement between the nuclear weapon states and non-nuclear weapon states .
Esimesed rõhutasid tuumarelva leviku tõkestamise püüdluste tugevdamise ning lepingu tuumarelva leviku tõkestamise kohustuste tegeliku ja oletatava mittejärgimise konkreetsetele juhtumitele keskendumise olulisust.
The former emphasized the importance of strengthening non-proliferation efforts and focusing on specific cases of actual and suspected non-compliance with the non-proliferation obligations of the Treaty.
Viimased rõhutasid desarmeerimiskohustuste järgimise ja rakendamise olulisust.
The latter emphasized the importance of compliance with and implementation of disarmament obligations.
Edu takistasid ka arengud väljaspool läbivaatamisprotsessi: 2003. aastal toimunud sissetung Iraaki – mida juhtisid Ameerika Ühendriigid ja Ühendkuningriik ja mille alustamise ettekäändeks oli, et Iraak omab tuumarelvi –, üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu jõustamise ebaõnnestumine, Ameerika Ühendriikide väljaastumine raketitõrjelepingust ning riikide suutmatus alustada läbirääkimisi lepingu üle, millega keelustada tuumarelvade jaoks lõhustuvate materjalide tootmine.
Developments outside the review process also prevented progress: there was the 2003 invasion of Iraq - led by the United States and Britain and launched on the pretext that Iraq possessed nuclear weapons - the failure to bring into force the Comprehensive Test Ban Treaty, the United States’ withdrawal from the Anti-Ballistic Missile Treaty, along with the failure of states to commence negotiations on a treaty banning the production of fissile material for nuclear weapons.
Alates tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2005. aasta läbivaatamiskonverentsist on muret tuumarelva leviku üle suurendanud Põhja-Korea otsus korraldada tuumakatsetus, Iraani eeldatav kavatsus arendada välja tõhustatud uraanirikastusprogramm, mitmete teiste riikide (eriti Lähis-Idas) teated kavadest alustada tsiviilotstarbelisi tuumaenergiaprogramme ning tuumariikide jätkuv vastuseis oma tuumadesarmeerimiskohustuste elluviimisele.
Since the 2005 NPT Review Conference, proliferation concerns have been heightened by North Korea’s decision to launch a nuclear test, Iran’s alleged intention to develop an enhanced uranium enrichment program, announcements by a number of additional States (especially in the Middle East) of plans to commence civilian nuclear energy programs, and the continuing resistance by the NWS to implementing their nuclear disarmament obligations.
Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsi töö: mis on kavas?
NPT 2010 Review Conference work: what is on the table?
Järgmine läbivaatamiskonverents toimub New Yorgis 2010. aasta aprillist maini.
The next Review Conference will meet in New York in April–May 2010 .
Ettevalmistuskomitee koosolekud – mis on avatud kõigile tuumarelva leviku tõkestamise lepingu liikmesriikidele – toimusid 2007. ja 2008. aastal.
Preparatory Committee Meetings, which are open to all NPT member States, were held in 2007 and 2008.
Nimetatud konverentsi kolmas ja lõplik ettevalmistuskomitee tuleb kokku 4.–15. maini 2009 New Yorgis.
The third and final Preparatory Committee for this conference will meet from 4–15 May 2009 in New York.
Praegu kaalumisel olevad punktid selle läbivaatamisprotsessi jooksul on:
The items currently under consideration during this review process include:
· 1995. ja 2000. aastal võetud tuumadesarmeerimiskohustuste täitmine;
· Implementation of the 1995 and 2000 nuclear disarmament commitments;
· Lähis-Ida käsitleva 1995. aasta resolutsiooni ellurakendamine;
· Operationalization of the 1995 resolution on the Middle East;
· üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu jõustumine;
· Entry into force of the Comprehensive Test Ban Treaty;
· läbirääkimiste alustamine lõhustuvate materjalide lepingu üle;
· Commencement of negotiations of a fissile materials treaty;
· tuumariikide tuumajõudude kvalitatiivne ja kvantitatiivne parandamine;
· Qualitative and quantitative improvement of nuclear forces by the nuclear weapon states;
· lepingu ülemaailmselt kohaldatavaks muutmine;
· Universalization of the Treaty;
· nn negatiivsed julgeolekutagatised;
· “Negative security assurances”;
· täiendavate tuumarelvavabade tsoonide loomine;
· The establishment of additional nuclear weapon free zones;
· tuumarelvi puudutava teabe jagamine NATO liikmesriikide vahel;
· Nuclear sharing arrangements with NATO countries;
· läbirääkimiste alustamine tuumarelvastuse konventsiooni sõlmimiseks ja läbirääkimiste toetamiseks tehtav praktiline ettevalmistustöö;
· Commencement of negotiations for a nuclear weapons convention and practical preparatory work to support such negotiations;
· Põhja-Korea, Iraani ja Süüria tuumaprogrammid;
· The nuclear programmes of North Korea, Iran, and Syria;
· tuumadesarmeerimise kohta aruandlusmehhanismi loomine; ning
· Establishing a reporting mechanism for nuclear disarmament; and
· tuumarelva leviku tõkestamise lepingu alalise sekretariaadi loomine.
· Establishing a standing NPT secretariat.
Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2009. aasta ettevalmistuskomitee koosolek saab olema esimene tuumarelva leviku tõkestamise lepingu koosolek USA uue valitsuse osavõtul ja see järgib tuumarelvavaba maailma eesmärgile avaldatava peavoolu poliitilise toetuse uut lainet, sealhulgas tuumariikide endiste kõrgete ametnike, kõigi poliitiliste jõudude parlamendiliikmete, kodanikuühiskonna liidrite, Nobeli preemia laureaatide ja linnapeade tulevikuvisioone sisaldavaid avaldusi.
The 2009 NPT Prep Com will be the first NPT meeting with a new US administration and will follow a new wave of mainstream political support for the aim of a nuclear weapons free world – including visionary statements from high-level former officials of the NWS, parliamentarians from across the political spectrum, civil society leaders, nobel prize winners and mayors.
Nendes avaldustes rõhutatakse ka üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu, strateegilise relvastuse vähendamise lepingu (START I), mille kehtivus lõpeb 2009. aastal, ja strateegilise ründerelvastuse vähendamise lepingu (SORT) täieliku ratifitseerimise olulisust.
These statements also emphasise the importance of fully ratifying the Comprehensive Nuclear-Test Ban Treaty, the Strategic Arms Reduction Treaty (START I), which expire in 2009 and the Strategic Offensive Reductions Treaty (SORT).
Seega on head väljavaated, et üldine tuumadesarmeerimisprogramm leiab toetust tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2009. aasta ettevalmistuskomitees ja et selles lepitakse kokku tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil.
There as thus good prospects for a comprehensive nuclear disarmament program to be supported at the 2009 NPT prep com and agreed at the 2010 NPT Review Conference.
Konverents peaks keskenduma tuumarelvavaba maailma saavutamisele tuumarelvastuse konventsiooni kaudu, mis võetakse vastu kas ühe kõikehõlmava lepinguna või kokkulepete paketina.
This should focus on the achievement of a nuclear weapons free world through nuclear weapons convention established as one all-covering treaty or as a package of agreements.