natgillin/translations-raw huggingface dataset:
R. arvestades, et ELi kaubanduskokkulepped kolmandate riikidega peavad kaitsma raskustes olevaid Euroopa sektoreid, eelkõige puu- ja köögivilja-, loomakasvatuse ja teraviljakasvatuse sektorit, kus tulud on märkimisväärselt langenud, andes neile sektoritele tegelikud ekspordivõimalused;
R. whereas EU trade agreements with third countries must safeguard EU sectors that are experiencing difficulties – in particular the fruit and vegetables, livestock and cereals sectors, in which incomes have fallen substantially – and, at the same time, offer them genuine export opportunities,
S. arvestades, et rahvusvaheliste kaubanduskokkulepete sõlmimine ELi poolt ei tohi kahjustada kohalikke väikepõllumajandustootjaid, kes annavad olulise panuse oma piirkonna toiduainetega kindlustatusesse;
S. whereas local small farmers, who make a significant contribution to food security in their regions, must not be adversely affected by the EU's conclusion of international trade agreements,
T. arvestades, et EL peab rahvusvaheliste kaubanduslepingute sõlmimisel seadma eesmärgiks tagada inimõiguste ning sotsiaal- ja keskkonnanormide järgimise parem järelevalve;
T. whereas the EU must aim to secure better monitoring of human rights and social and environmental standards when concluding international trade agreements,
U. arvestades, et komisjoni läbiräägitavate kaubanduslepingute sõlmimiseks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut,
U. whereas Parliament’s consent is required for the conclusion of trade agreements negotiated by the Commission,
ELi põllumajandus- ja ühise kaubanduspoliitika kooskõla
Consistency between EU agricultural and common commercial policies
3. mõistab hukka komisjoni lähenemise, milles tehakse põllumajanduse osas liiga tihti järeleandmisi, et parandada tööstustoodete ja teenuste turulepääsu kolmandates riikides; kutsub komisjoni mitte jätma põllumajandushuve tööstus- ja teenuste sektori huvide varju;
Condemns the Commission’s approach, which far too often makes concessions on agriculture in order to obtain enhanced market access in third countries for industrial products and services; calls on the Commission to stop putting agricultural interests behind the interests of the industrial and services sector;
6. rõhutab, et mõju hindamisel tuleb pöörata tähelepanu iga tooraine eripärale, näiteks veiselihaturu korral tuleb arvestada turu segmenteeritusega; toob esile asjaolu, et eelmises mõjuhinnangus esitati ainult üldised arvnäitajad; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks seega üksikasjalikud mõjuhinnangud, milles võetakse arvesse ELi põllumajandusturgude Mercosuri kaubandusblokile avamisest tulenevat mõju eri turusegmentidele;
Underlines that impact assessments must look at the specificities of each commodity, such as the beef market, taking market segmentation into account; highlights the fact that previous impact assessments have provided only global figures; urges the Commission therefore to provide detailed impact assessments taking into account the effects on specific segments of the market arising from the opening up of EU agricultural markets to the Mercosur trade bloc;
Põllumajandus mitmepoolses kaubandussüsteemis
Agriculture in the multilateral trading system
Doha arengukava
Doha Development Agenda (DDA)
17. rõhutab kaubandusväliste küsimuste rolli Doha arengukavas; on seisukohal, et põllumajandussektori läbirääkimistel tuleb saavutada tasakaal kaubanduse majandusliku mõõtme ja selliste mittemajanduslike väärtuste vahel nagu sotsiaalsed väärtused, keskkonnaprobleemid, inimeste tervis, loomade tervis ja heaolu;
Emphasises the role of non-trade concerns (NTC) in the Doha Development Agenda; takes the view that, in the agriculture sector negotiations, a balance needs to be struck between the economic dimension of trade and non-economic values, such as social values, environmental concerns, human health and animal health and welfare;
WTO vaidluste lahendamine
WTO dispute settlement
26. kutsub komisjoni tagama, et hormoonidega töödeldud veiseliha vaidluse lahendamine võimaldaks kõrvaldada sanktsioonid ELi toodetelt, kindlustades samas, et veiseliha import ELi on ELi nõuetega kooskõlas;
Calls on the Commission to ensure that the settlement of the ‘beef hormones’ dispute will allow for the suspension of the sanctions on EU products, while guaranteeing that beef imports to the EU will be in line with EU requirements;
Põllumajandus mõnepoolsetes, piirkondadevahelistes ja kahepoolsetes kaubandussuhetes
Agriculture in plurilateral, inter-regional and bilateral trade relations
31. rõhutab, et vältimaks „kaks korda maksmist” – kõigepealt kahepoolsel ja siis mitmepoolsel tasandil – tuleb toetada nn ühe tasku lepingut, mille alusel kahepoolsetes lepingutes sisalduvad soodustused seotakse Doha läbirääkimiste lõplike tulemustega;
Stresses that in order to avoid ‘paying twice’– first at bilateral and then at multilateral level – the concept of a ‘single pocket agreement’ must be supported, under which concessions in bilateral agreements will be linked to the final outcome of the Doha negotiations;
40. avaldab kahetsust, et Marokoga sõlmitava assotsieerimislepingu põllumajanduspeatüki läbirääkimistega ei kaasnenud ühtegi tagatist sooduskvootide ega Maroko ekspordi suhtes piiril kehtivate hindadega arvestamise kohta;
Regrets that, in the negotiations on the agricultural chapter of the association agreement with Morocco, no guarantees were given in respect of compliance with the preferential import quotas or the entry prices applying to Moroccan exports;
44. kutsub komisjoni hoidma ära etanooli impordimaksudest kõrvalehoidmist, kuna ELi tuuakse nüüd üha suuremates kogustes etanooli segudes, mille imporditollimaks on väga madal;
Calls on the Commission to guard against the circumvention of import duties on ethanol, since growing quantities of ethanol are now entering the EU in the form of mixtures with a very low import duty;
51. on seisukohal, et turgude integreerimise tase Mercosuri tolliliidus on praegu ebapiisav, et tagada piirkonnas importkauba piisav ringlus; usub, et kokkulepe ei annaks tegelikku lisandväärtust ilma säteteta, mis tagaksid ELi põllumajandustoodete tegeliku ja täieliku liikumise Mercosuri piirkonnas;
Is of the opinion that the level of market integration in the Mercosur customs union is currently insufficient to guarantee an adequate circulation of imported goods within the region; takes the view that an agreement would not yield any real dividends in the absence of provisions ensuring full and effective circulation of goods within the Mercosur area;
54. juhib tungivalt komisjoni tähelepanu mitmesugustele Brasiilia tervisekaitseameti (Anvisa) avaldatud aruannetele ELis ja enamikus maailma riikides keelatud pestitsiidide massilise kasutamise kohta Brasiilias, mis toob esile sellest tingitud tõsise ohu tervisele;
Urges the Commission to study the various reports published by the Brazilian National Health Surveillance Agency (Anvisa) on the widespread use in Brazil of pesticides that are banned in the EU and most other parts of the world, which highlight the grave health risks stemming from this practice;
56. tunneb muret Euroopa–Vahemere piirkonna lepingutes tehtud soodustuste pärast puu- ja köögiviljadele; tuletab sellega seoses meelde, et põllumajandustoodete kaubanduse liberaliseerimine Vahemere Liidu raames peab jätkuvalt juhinduma Vahemere piirkonna lõuna- ja põhjaosa riikide vahelisest tootmisgraafikute täiendavusest;
Is concerned about concessions made on fruit and vegetables within the Euro-Mediterranean agreements; maintains, in this connection, that the complementarity between the growing seasons in southern and northern Mediterranean countries should continue to be a guiding factor in the liberalisation of agricultural trade within the Union for the Mediterranean;
58. kutsub komisjoni võtma ELi kaubanduslepingute läbirääkimistes, muu hulgas Kanada ja Ukrainaga, arvesse ELi kodanike huve, säilitama avatust ning teavitama parlamenti regulaarselt läbirääkimiste käigust; väljendab kahetsust, et komisjon ei ole siiani teavitanud Euroopa Parlamenti ELi ja Kanada vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimistest, kuigi läbirääkimised algasid juba 2009. aasta oktoobris; palub seetõttu komisjoni teavitada Euroopa Parlamenti ja asjaomaseid komisjone üksikasjalikult kõigist järgnevatest läbirääkimisvoorudest; väljendab samuti muret komisjoni võimalike järeleandmiste pärast läbirääkimistel, eelkõige turgude avamist, GMOsid, piima, intellektuaalomandi kaitset ja päritolumärgistust käsitlevatel läbirääkimistel, ning kutsub komisjoni mitte tegema järeleandmisi, mis võivad avaldada Euroopa põllumajandusele negatiivset mõju;
Calls on the Commission, in negotiations on EU trade agreements, including those with Canada and Ukraine, to take account of the interests of EU citizens, to maintain openness and to inform Parliament regularly about the progress of the negotiations; regrets that the Commission has not yet informed Parliament about the negotiations for a free trade agreement between the EU and Canada, even though these negotiations commenced in October 2009; calls on the Commission to provide Parliament and the committees responsible with detailed information on each further round of negotiations; is also concerned at possible concessions by the Commission in the negotiations, particularly in the areas of the opening up of markets, GMOs, milk, protection of intellectual property and origin labelling, and calls on the Commission not to make any concessions that might have a negative impact on European agriculture;
Ajal, mil EL peab aru ühise põllumajanduspoliitika tuleviku üle, on põllumajanduspoliitika ja väliskaubanduspoliitika vahelise ühtsuse tagamine veelgi olulisem.
At a time when the EU is reflecting on the future of its Common Agricultural Policy, ensuring consistency between agricultural and external trade policy becomes all the more crucial.
Ühine põllumajanduspoliitika on ELi integratsiooni sümbol ning esindab ühte ELi riigiülese otsustamisprotsessi kõige kõrgemalt arenenud vormi.
The CAP constitutes a symbol of European integration, representing one of the highest developed forms of EU supranational decision-making.
Ühise põllumajanduspoliitika järjestikused reformid on toimunud erineva välise või sisemise surve tõttu.
The successive CAP reforms have taken place in the light of various internal and external pressures.
Ühise põllumajanduspoliitika reformide suureks liikumapanevaks jõuks on mitmepoolsed kaubandusläbirääkimised ja WTO põhimõtted põllumajanduspoliitika valdkonnas.
Multilateral trade negotiations and the WTO disciplines on agricultural policies have been a major driving force of CAP reform.
ELi sisemine surve liikuda ühise põllumajanduspoliitika turule orienteerituse suunas ning pöörata rohkem tähelepanu muudele Euroopa Liidu poliitikavaldkondadele peegeldub samuti ELi väliskaubanduspoliitikas, kus komisjoni läbirääkimisstrateegia hõlmab põllumajandusturu avamise pakkumist vastutasuks selle eest, et parandatakse Euroopa tööstustoodete ja teenuste juurdepääsu kolmandate riikide turgudele.
The internal EU pressures towards market orientation of the CAP and greater emphasis being placed on other European policies, are equally reflected in the EU’s external trade policy, where the Commission’s negotiating strategy consists of offering agricultural market opening in exchange for improved market access for European industrial products and services in third country markets.
Põllumajandus ja kaubandus on kaks omavahel ristuvat poliitikavaldkonda.
Agriculture and trade are two intersecting policy agendas.
Mõlema valdkonna majandustegevuse dünaamika mõjutab reguleerivaid sätteid mitmepoolsel, piirkondadevahelisel, piirkondlikul ja kahepoolsel tasandil ning on suuremal määral nendest ka mõjutatud.
The dynamics of both economic activities influence and, to a great extent, are influenced by regulatory settings at the multilateral, inter-regional, regional, and bilateral level.
Need reguleerivad sätted ei ole staatilised, vaid nad moodustavad hierarhiaid ja neid arendatakse edasi läbirääkimiste teel.
These regulatory settings are not static; they create hierarchies and evolve through negotiations.
Mitmekesisus regulatiivsel tasandil, erinevad kaubandushuvid, pinged ja vaidlused kaubandusvaldkonnas peegeldavad kohaliku põllumajanduspoliitika ja rahvusvahelise kaubanduse keerukat olemust.
Regulative diversity, divergent commercial interests, trade tensions and disputes reflect the complexity of domestic agricultural policies and international trade.
Kuna põllumajandus ei ole ainult majandustegevus, vaid selle alla kuuluvate põllumajandus- ja toiduainete poliitikapõhimõtetega teenitakse põhieesmärke, nagu toiduainetega kindlustatus ja toiduohutus, on selle peamine ülesanne kooskõlastada tõhusalt nii kaubandusalaseid kui ka kaubandusväliseid küsimusi.
Since agriculture is not simply an economic activity, but agricultural and food policies are to serve fundamental objectives, such as food security and safety, the principal challenge consists of effectively accommodating trade and non-trade concerns.
See kooskõlastamine tekitab ELi sees vähem probleeme kui mitmepoolsel tasandil, sõltuvalt õigussüsteemi osade integratsiooni tasemest (mis varieerub madalaima taseme täielikust mitmekesisusest vastastikuse tunnustamise kaudu ühtluseni).
This accommodation, depending on the level of integration among constituent parts of a legal system (varying from, at the lowest level, complete diversity, through mutual recognition, to uniformity), poses fewer difficulties within the EU than at the multilateral level.
WTOs ei ole negatiivse integratsiooni kõrval, mis hõlmab turgude avamist kaubandustõkete eemaldamise teel, piisavalt palju positiivset integratsiooni, mida aga saavutatakse õigusnormide lähendamise teel.
In the WTO, negative integration by way of market opening through dismantling of trade barriers, is not sufficiently accompanied by positive integration through regulatory convergence.
Sellegipoolest saab WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingut ning tehniliste kaubandustõkete lepingut pidada sammuks uute õigusalaste põhimõtete poole.
However, the WTO Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures (SPS Agreement) and the Agreement on Technical Barriers to Trade (TBT Agreement) can be considered as a step towards a new regulatory philosophy.
Põllumajandus võeti WTO raamistikku Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepinguga, mille kaugem eesmärk oli luua õiglane ja turule orienteeritud põllumajandusalase kaubanduse süsteem, tagades põllumajanduse toetamise ja kaitse olulise progresseeruva vähendamise, mille tulemusel korrigeeritakse ja välditakse maailma põllumajandusturgude piiranguid ja kahjustusi.
Agriculture was integrated in the WTO framework by the Uruguay Round Agreement on Agriculture (AoA), with the long-term objective to ‘establish a fair and market-oriented agricultural trading system’ through ‘substantial progressive reductions in agricultural support and protection’, ‘resulting in correcting and preventing restrictions and distortions in world agricultural markets’.
Doha voorus toimuvate põllumajandusalaste läbirääkimiste suureks takistuseks on asjaolu, et need hõlmavad väga erinevate põllumajandusmudelite ja huvidega riikiderühmi.
A major difficulty in the Doha Round agricultural negotiations is that they involve groups of countries with very different agricultural models and interests.
Nõuetekohaselt ei võeta arvesse ELi ja teiste multifunktsionaalsete põllumajandusmudelitega liikmete kaubandusväliseid küsimusi.
The non-trade concerns of the EU and other Members with multifunctional agricultural models are not duly taken into account.
Nendel läbirääkimistel on EL olnud põllumajandusküsimustes pikka aega kaitsepositsioonil ning mingil määral on ta seda praegugi.
In the course of these negotiations, the EU has for a long time been -and to a certain extent still is- on the defensive as regards agriculture.
Tuleb teha paar märkust, kuna on olemas teatavad eksiarvamused, mille puhul ei võeta arvesse seda, kui palju on ühine põllumajanduspoliitika selle loomisest alates muutunud.
However, some observations need to be made in relation to certain misconceptions, which fail to take into account just how much the CAP has changed since its inception.
EL on maailma suurim põllumajandustoodete importija arengumaadest, importides rohkem põllumajandustooteid kui USA, Jaapan, Kanada, Austraalia ja Uus-Meremaa kokku.
The EU is the world’s largest importer of farm products from developing countries, importing more agricultural goods than the US, Japan, Canada, Australia and New Zealand combined.
Kestev surve avada veelgi rohkem ELi turge tuleb peamiselt konkureerivate põllumajandustoodete eksportijate poolt.
Ongoing pressure for further EU market opening comes mainly from competitive agricultural exporters.
Kui nendele riikidele anda suurem juurdepääs turule, ei ole sel kahjulik mõju mitte ainult ELi põllumajandustootjatele, vaid ka nendele arengumaadele, kes on kõige ebasoodsamas olukorras ning kelle soodusmäär selletõttu väheneb.
Granting enhanced market access to these countries not only has a potentially detrimental impact on EU agricultural producers, but also on those developing countries which are most in need, and whose preferential margin will be eroded.
Peale selle on EL vastupidiselt teistele peamistele partneritele vähendanud oluliselt kaubandust kahjustavaid toetusi, näiteks lahutanud otsetoetused tootmiskohustusest ning liikunud üldiselt kaitsemeetmete suunas, mille tulemusel on ELil turu üha suureneva ebastabiilsusega toimetulemiseks vähem tõhusaid vahendeid.
Moreover, the EU has, unlike other key partners, substantially reduced its trade-distorting support, through the decoupling of direct aids from production, and through a general move towards safety-net intervention, leaving it with less effective instruments to cope with increasing market volatility.
EL on samuti teinud märkimisväärse pakkumise vähendada järkjärgult (juba oluliselt vähendatud) eksporttoetusi, tingimusel et võrdseid põhimõtteid kohaldatakse ka muude ekspordisoodustuste suhtes, eriti ekspordikrediidi ja -garantii (mida kasutatakse eelkõige USAs), põllumajandustoodetega tegelevate riiklike kaubandusettevõtete (mida kasutatakse eelkõige Austraalias, Uus-Meremaal ja Kanadas) ning toiduabi suhtes (mida kasutatakse ulatuslikult USAs).
The EU has equally made a substantial offer to phase out its -already drastically reduced- export subsidies, provided that equivalent disciplines would be imposed on other forms of export incentives, and especially export credits and guarantees (used in particular by the US), agricultural state trading enterprises (used in particular by Australia, New Zealand and Canada), and food aid (used on a wide scale in the US).
EL on olnud ka nn kostjaks WTO suurtes vaidluse lahendamise menetlustes, nimelt vaidlustes geneetiliselt muundatud organismide, geograafiliste tähiste, kasvuhormoonidega töödeldud veiseliha ja klooriga töödeldud kanaliha üle.
In the WTO framework, the EU has also been a ‘defendant’ in major dispute settlement cases, namely the ‘GMOs’, the ‘Geographical Indications’, the ‘Beef Hormones’ and the ‘Chlorinated Poultry’ cases.
Kasvuhormoonidega töödeldud veiseliha üle toimunud vaidluses otsustati, et aine ohtlikkuse hindamise ja eesmärgi saavutamiseks kasutatud vahendite vahel ei olnud ratsionaalset seost, kuigi ELi rahvatervise seisukohast oli mure põhjendatud ning meetmed ei olnud diskrimineeriva olemusega.
In the ‘Beef Hormones’ case, despite the legitimacy of the EU public health concern, and the non-discriminatory nature of its measure, it was held that there was no rational relationship between the risk assessment and the means to achieve this purpose.
On väidetud, et WTO nn kohtuorganite õigusemõistmine mõnede vaidluste lahendamisel kujutab endast WTO legitiimsusele demokraatia perspektiivist suurt probleemi.
It has been argued that the ‘judicial activism’ of the WTO ‘judicial organs’ in the settlement of certain disputes poses a profound challenge to the legitimacy of the WTO from the perspective of democracy.
Tuleks märkida, et WTO vaidluste lahendamise mehhanismi peetakse üldiselt Uruguay vooru kõige peamiseks ulatuslikuks tulemuseks, mis tähistab paradigma muutust õigusvaldkonnas, kuna on toonud kaasa kohustuslikud otsused ja siduvad tagajärjed.
It should be noted that the dispute settlement mechanism of the WTO is widely considered as the most important systemic outcome of the Uruguay Round, marking a legal paradigm shift introduced by compulsory adjudication and binding outcomes.
WTO asutamine on laiendanud õigusküsimuste kohaldamisala, mis mõjutab otseselt siseriiklikke õigusakte ja põhimõtteid ning mille puhul on tähelepanu suunatud nn piiril olevatelt tõketelt nn piiri sees eksisteerivatele tõketele.
The establishment of the WTO has broadened the scope of regulatory issues, which directly affect domestic law and policies, with focus being shifted from barriers that lie ‘at the border’ to barriers that exist ‘within the border’.
Selline muutus tekitab WTO liikmetele raskusi täita seadusandja rolli ja kehtestada (tervishoiu, keskkonnakaitse, toiduohutuse) standardeid, mis võivad kaubandust piirata.
This shift challenges the scope for WTO Members to exercise legislative authority and set (public health, environmental protection, food security) standards, which are potentially trade restrictive.
WTO lepingutega tuvastatakse eesmärgid, mille poole WTO liikmed võivad legitiimselt püüelda (näiteks GATTi XX artikkel, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping, kaubandustõkete leping).
The WTO Agreements identify the objectives, which may be legitimately pursued by the WTO Members (e.g. Article XX of the GATT, the SPS and the TBT Agreements).
Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu kohaselt vastavad kohalikud standardid WTO standarditele siis, kui need põhinevad rahvusvahelistel standarditel (nagu on sõnastatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni toidustandardite koodeksis (Codex Alimentarius)), kuid rahvusvahelisest tasandist kõrgemad standardid tuleb teaduslikult põhjendada riskianalüüsi kaudu.
According to the SPS Agreement, domestic standards are presumed to be WTO compatible if they are based on international standards (as formulated e.g. in the Codex Alimentarius), while standards set higher than the international level need to be scientifically justified through a risk assessment.
Ummikseisu tõttu mitmepoolsetes kaubandusläbirääkimistes on EL jätkanud läbirääkimisi kahepoolsete ja piirkondadevaheliste kaubanduslepingute üle, mis täiendavad, kuid ei asenda mitmepoolseid kokkuleppeid.
Given the impasse in the multilateral trade negotiations, the EU has pursued the negotiation of bilateral and interregional trade agreements, as complementary and not as a substitute to the multilateral framework.
Võidakse väita, et seda tüüpi lepingute sõlmimine toob kaasa selle, et kaubanduspartneritel ei ole enam huvi WTOga lepingut sõlmida, kui nad saavutavad soovitud juurdepääsu sihtturgudele.
Some may argue that the conclusion of this type of agreements will make trading partners lose their interest in a WTO deal if they obtain the desired access in target markets.
Nähakse ohtu ka selliste lepingute sõlmimise sagenemises, mis kahjustavad mitmepoolset kaubandussüsteemi konkureerivate kaubandusblokkide loomisega.
They also see a risk in the proliferation of these agreements that will undermine the multilateral trading system by creating competing trading blocks.
Probleeme võib tekkida ka sellepärast, et need lepingud pakuvad võimalust (mida WTO raamistikus praegu ei ole) rääkida läbi jätkusuutlikku arengut puudutavad ja muud klauslid ning tegema soodustusi sotsiaalsete ja keskkonnaalaste standardite järgimiseks.
Others may take issue with the fact that these agreements offer an opportunity, not currently available in the WTO framework, to negotiate sustainable development and other clauses and subject concessions to respect of social and environmental standards.