natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Liit peab hakkama saama olukorras, kus liikmesriikide elanikkond märgatavalt vananeb, mis on seotud eluea olulise pikenemisega.
The European Union is having to cope with a sharp increase in the overall age of the populations of the Member States, which is linked with the major increase in life expectancy.
Nii peaks üle 60 aasta vanuste inimeste arv 2050. aastaks ulatuma 37 %ni Euroopa rahvastikust, kellest enam kui 10 % oleksid 80aastased ja vanemad.
This means that by 2050, people over the age of 60 should constitute 37% of the population of Europe, with 10% of them being 80 and over.
Kõnealusel demograafilisel arengul on olulised majanduslikud, sotsiaalsed, tervishoiu- ja eelarvelised mõjud ning seda käsitlevad arvukad Euroopa Liitu hõlmavad hinnangud
This demographic shift has major economic, social, health and budgetary impacts and is the subject of numerous European‑level studies
1 Euroopa Komisjoni tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi rahvastiku vananemist ja tervishoidu käsitlev teave ja andmed on kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu/healthph_information/dissemination/diseases/age_fr.htm 1 .
Information and statistics published by the European Commission, DG Health and Consumer Protection, in the field of ageing and health: http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/docs/healthy_ageing_en.pdf .
See tähendab vajadust seada sisse nende isikute kaitseks kohandatud ja eriomased mehhanismid, et tagada – nagu seda soovivad liikmesriigid – isikute õiguste ja kohustuste võrdsus kõikides ühiskonna eluvaldkondades ning igaühe isikupärasuse austamine, eriti eakate inimeste ja nende eraelu austamine.
This means that tailored and targeted mechanisms for the protection of individuals will have to be introduced in order to guarantee, as is the Member States’ wish, equal rights and responsibilities for people in all walks of life, and respect for everyone as individuals, including the elderly, and their right to privacy.
Kõige eakamatele isikutele tuleb samuti tagada võimalus jätkata oma vara ja jooksvate asjade korraldamist
The possibility must also be ensured of the very elderly being able to continue to look after their own property and manage their everyday affairs
Liikmesriikidel on olemas eriomased õigusaktid, et tagada isikutele ja nende varale kohandatud kaitserežiimid.
Special laws are in place in the Member States to ensure the protection of individuals and their property.
Alates 1990ndatest aastatest on läbi viidud mitmed olulised reformid.
Several major reforms entered into force in the 1990s.
Nii näiteks jõustus Saksamaal 1. jaanuaril 1992 12. septembri 1990. aasta seadus eakate inimeste hoolduse ja eestkoste reformi kohta, millega kehtestati ainulaadsed abiandmise sätted ja kaasajastati kaitsealaseid sätteid; Hispaanias jõustus 18. novembril 2003 seadus teovõimetute inimeste vara kaitsmise kohta; Itaalias jõustus 9. jaanuaril 2004 seadus, millega reformiti hoolduse ja eeskoste korda ning võeti kasutusele kergemad kaitsemeetmed, sama toimus ka Ühendkuningriigis, kui aprillis 2007 jõustus 7. aprilli 2005. aasta seadus.
This was the case: in Germany on 1 January 1992, with the Act of 12 September 1990 on the reform of guardianship and curatorship of adults, which established a single assistance system and modernised the protection mechanisms; in Spain on 18 November 2003, with the Act establishing protection of the property of incapacitated persons; in Italy on 9 January 2004, with the law reforming the guardianship and curatorship systems and introducing less rigid protection measures; and in the United Kingdom, in April 2007, with the Act of 7 April 2005.
Prantsusmaal peab 5. märtsi 2007. aasta seadus, millega reformitakse täiskasvanute õigust õiguskaitsele, jõustuma 1. jaanuaril 2009.
In France, the Act of 5 March 2007 reforming the law governing the legal protection of adults is due to enter into force on 1 January 2009.
Prantsuse õiguse tulevikku suunatud kaitsevolitused lubavad samuti isikul kehtestada varakult oma kaitse, ning anda volitused enda valitud isikule isikliku tõendava allkirja või notariaalselt kinnitatud dokumendi alusel, kui nähakse ette käsutustehingu kasutamine.
The future protection mandate in French law also allows an individual to provide for their protection in advance, and to confer authority on a person of their choice by private agreement, or by notarial deed when the disposal of property is envisaged.
Kõnealused kaitserežiimid peavad Euroopa Liidu siseselt piiriülestes olukordades olema lihtsalt tunnustatavad ja teostatavad alates hetkest, kui kaitstav isik peab ümber asuma või temast saab hoolealune või teda võetakse vastu muus liikmesriigis kui see, kus asub tema tavapärane elukoht, või kui tema vara asub mitmes liikmesriigis.
It has to be possible for these protection regimes to be easily recognised and enforced, in cross‑border situations within the European Union, when the person protected has to travel or is taken into care or residence in a Member State other than the one in which they habitually reside, or when their property is split between more than one Member State.
See on seda olulisem, kui võtta arvesse, et kaitserežiimides esineb liikmesriigiti olulisi erinevusi, samas kui kaitsemeetmeid kasutavate isikute liikuvus suureneb.
The fact that major disparities exist between protection regimes from one State to the next, while the mobility of persons covered by protection measures is on the increase, makes this all the more important.
Samas peavad õiguskaitserežiimid olema võimelised tulemuslikult töötama, eriti et tagada õigus- või haldustasandil või isiku enda võetud otsuste järjepidevust.
The legal protection regimes must therefore have continued legal effect, not least to ensure the continuity of decisions taken at a judicial or administrative level, or by the person him/herself.
Nii on see otsuste puhul võimetuse või tulevase kaitse volituste kohta, mida peab saama kohaldada kogu Euroopa Liidus.
Such is the case with incapacity mandates or future protection mandates, which it must be possible to apply throughout the European Union.
Kooskõlastatud koostöömeetmete rakendamine liikmesriikide vahel
Introduction of appropriate measures for cooperation between the Member States
Euroopa Liidul on 13. jaanuari 2000. aasta Haagi konventsiooni kaudu olemas võimalikud liikmesriikide vahelise koostöö vahendid, mis võimaldavad tagada liikmesriikides võetud kaitsemeetmete tunnustamise ja teostamise.
The Hague Convention of 13 January 2000 provides the European Union with potential instruments for cooperation between the Member States aimed at ensuring the recognition and enforcement of protection measures ordered in the Member States.
Euroopa Ühenduse liitumine Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsiga 3. aprillil 2007 peaks kaasa tooma konventsioonide, mida ei ole veel ratifitseerinud kõik liikmesriigid, ühenduse poolse ratifitseerimise.
The European Community’s accession to the Hague Conference on International Private Law on 3 April 2007 should lead to ratification by the Community of conventions which have yet to be ratified by all the Member States.
Tänase seisuga on 13. jaanuari 2000. aasta rahvusvahelise täiskasvanute kaitse Haagi konventsiooni allkirjastanud vaid 9 liikmesriiki (Iirimaa, Kreeka, Luksemburg, Madalmaad, Poola, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome, Ühendkuningriik) ja Šveits ning üksnes Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriik (Šotimaa jaoks) on selle ratifitseerinud.
To date, the Hague Convention of 13 January 2000 on the international protection of adults has only been signed by 9 Member States (Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Poland and the United Kingdom) and Switzerland, and has only been ratified by Germany, France and the United Kingdom (for Scotland).
Sellele vaatamata võib kõnealune rahvusvahelise eraõiguse vahend võimaldada Euroopa Liidu tasandil hõlbustada pädevate asutuste ja kohaldatava õiguse kindlaksmääramist ning tagada liikmesriikides võetud kaitsemeetmete tunnustamise ja teostamise.
For all that, this instrument of private international law has the capacity to enable, at European Union level, determination of the competent authorities and of the law applicable, and to ensure the recognition and enforcement of protection measures ordered in the Member States.
Kõnealuse konventsiooni ühenduse poolne ratifitseerimine annaks kõnealuses küsimuses asjakohase vahendi, mis vastaks täiskasvanute õiguskaitse valdkonnas liikmesriikides viimasel ajal toimunud seadusandlikele arengutele ning lubaks pühenduda tihedale koostööle Haagi konverentsiga.
The Community’s ratification of that Convention would provide it with an appropriate instrument in this area that reflected the recent legislative developments in the Member States in the field of the legal protection of adults, and guarantee continued close cooperation with the Hague Conference.
Praegu on õiguskoostöö tegelikult piiratud, samas kui sellised vahendid on Euroopa Liidu rahvastiku vananemisest tingitud demograafiliste, sotsiaalsete ja tervishoiuarengute tõttu vajalikuks muutunud.
At present, judicial cooperation is in fact limited, at a time when instruments such as these are becoming a necessity owing to the demographic, social and health changes triggered by the ageing of the European Union’s population.
Euroopa Liidu enda otsesed toimemehhanismid võiksid siiski nüüdsest peale paigas olla, et edendada liikmesriikide vahelist tihedat koostööd.
Nevertheless, certain directly‑operational mechanisms specific to the European Union could be introduced immediately to foster close cooperation among Member States.
Seega tuleks luua ühenduses ühtlustatud vormid, et edendada meetmete või võetud otsuste ringlemist ja tunnustamist ning korraldada või juhtida kaitset.
Harmonised Community forms should hence be created to promote the circulation and recognition of measures or decisions taken, and to help arrange or manage protection.
Samamoodi tuleks rajada toimikute edastamise mehhanism, et näha ette nende tõhus edastamine, eriti kiireloomulistes olukordades, kui näiteks kaitstav isik tuleb toimetada haiglasse ajal, mil ta elab ajutiselt väljaspool oma tavapärast elukohariiki.
In the same way, a mechanism could be established for the forwarding of dossiers, thereby ensuring that this is done efficiently, not least in emergencies, such as when an individual covered by a protection measure has to be hospitalised while temporarily resident outside his or her Member State of habitual residence.
Samal ajal oleks väga kasulik töötada välja ühtne näidisvorm seoses volituste andmisega võimetuse puhuks, mis aitaks ühendusel ühiselt edasi liikuda kõnealuste volituste ringlemise, tunnustamise ja teostamise tagamise suunas.
The creation of a single form for incapacity mandates would also be very useful and would constitute a harmonised Community vehicle for the circulation, recognition and enforcement of those mandates.
Alates sellest hetkest võiksid oma esindamise volitused kas kokkuleppe kohaselt või ühepoolse dokumendiga kolmandale poolele usaldanud isikud ilma piiranguteta elada või viibida muus liikmesriigis kui nende päritoluriik, ilma et nad kaotaksid nendest volitustest saadava kasu.
This would mean that individuals who had granted powers of representation to a third party through an agreement or unilateral deed could live or reside in a Member State other than their Member State of origin, without foregoing the benefits of that mandate.
Lisa: ülevaade 13. jaanuari 2000. aasta Haagi konventsioonist
Annex : Summary of the Hague C onvention of 13 January 2000
13. jaanuari 2000. aasta Haagi konventsioon annab kaitstava isiku tavapärase elukohariigi õigus- ja haldusasutustele volitused võtta kaitsemeetmeid isiku ja tema vara suhtes, tagades samaaegselt paindlikul viisil teiste liikmesriikide, eriti selle riigi, kus isik parajasti viibib, asutuste pädevuse – muus kui nende tavapärases elukohariigis haiglaravile allutatud või hoole alla võetud isikute puhul.
The Hague Convention of 13 January 2000 bestows, on the judicial and administrative authorities of the habitual State of residence of an individual, jurisdiction to take measures to protect that person or their property, while also ensuring, in a flexible manner, the jurisdiction of the authorities in other States, including the one in which the person is present – as in the case of persons hospitalised or taken into care in a State other than that of their habitual residence.
Pädeva liikmesriigi asutused kohaldavad oma riigi õigust, v.a juhul, kui osutub vajalikuks kohaldada teise liikmesriigi õigust, kui olukord pakub otseseid seoseid, eriti vara valdkonnas (artikkel 13) või kohtualluvuse muutumise juhtumite korral.
The authorities of the competent State apply its law, unless it appears necessary to apply the law of another State with which the situation has a more substantial connection, as is particularly the case in property matters (Article 13) or ‘mobility conflict’ scenarios.
Võimetuse korral antavate volituste arvessevõtmine kõnealuse konventsiooni raames tähendab olulist uuendust ja on suunatud olukordadele, kus isikud on kokkuleppe kohaselt või ühepoolse dokumendiga usaldanud enda esindamise volitused kolmandale poolele.
Inclusion of incapacity mandates within the framework of the Convention is a major innovation, and targets situations in which individuals have, by agreement or unilateral deed, granted powers of representation to a third party.
Liikmesriikide selle valdkonna õigusaktide arendamine ning arvukate seda tüüpi mehhanismide rakendamine peavad tegelikkuses viima nende ringlemise ja toime tagamiseni kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides.
Changes in the laws of the Member States in this field, and the implementation of numerous mechanisms of this type, should in fact lead to the circulation of mandates and guarantee their effect in all EU countries.
13. jaanuari 2000. aasta Haagi konventsiooniga kehtestatakse ka lepinguosalise liikmesriigi ametiasutuste võetud meetmete täieõiguslikkuse tunnustamise põhimõte.
The Hague Convention of 13 January 2000 also enshrines the principle of automatic recognition of measures taken by the authorities of a Contracting State.
Samuti kavandati koostöömeetmed, sealhulgas keskasutuste määramine igas liikmesriigis, et teostada järelevalvet koostöö ja õigusaktide kohta teabe vahetamise üle, ning kättesaadavad teenistused liikmesriikides.
The Convention also frames cooperation measures, including the appointment of a central authority, in each State, in order to ensure cooperation and the exchange of information as to the laws of, and services available in, the Contracting States.
Kõnealused ametiasutused võivad eriti siis, kui täiskasvanu olukord seda nõuab, esitada teabenõude teise liikmesriigi mis tahes pädevale asutusele, niipea kui kaitsemeede on ette nähtud.
Amongst other things, these authorities may, should the circumstances of an adult so require, and where a protection measure is being contemplated, request information from any competent authority of another State.
Pädevad asutused võivad samuti julgustada vahendamist, et jõuda sõbraliku kokkuleppeni täiskasvanu või tema vara saatuse osas.
The competent authorities can also encourage the use of mediation to achieve agreed solutions for the protection of an adult’s person or property.
täiskasvanute õiguskaitse ja selle piirülese mõju kohta
on cross-border implications of the legal protection of adults
(Algatus vastavalt kodukorra artiklile 39)
(Initiative - Rule 39 of the Rules of Procedure)
A. arvestades, et üleminek eestkostjate tehtavatelt asendusotsustelt toetatud otsuste tegemisele kaitsetute täiskasvanute poolt võib osadel juhtudel aidata vältida kaitsetute täiskasvanute ebainimlikku kohtlemist ja ennetada konflikte ning tagada kaitsetute täiskasvanute väärikuse austamine;
A. whereas a move from substitute decision-making by legal guardians to supported decision-making by vulnerable adults themselves can, in some cases, help to prevent the dehumanisation of vulnerable adults and prevent conflict, and ensure respect for the dignity of vulnerable adults,
B. arvestades, et on tekkinud olukordi, kus õiguskaitse kohaldamine puudutab kahte või rohkemat liikmesriiki ning liikmesriike ja ELi väliseid riike, eelkõige seoses traditsiooniliste rändevoogudega (endised kolooniad, Ameerika Ühendriigid ja Kanada);
B. whereas situations have developed in which cases involving legal protection concern two or more Member States and concern Member States and non-EU States, in particular because of traditional migration flows (former colonies, the United States and Canada),
C. arvestades, et liikuvuse suurenemise tõttu on tekkinud probleeme nende liikmesriikide, kust toimub pensionile jäänud isikute, sealhulgas kaitsetute täiskasvanute netoväljavool, ja nende liikmesriikide vahel, kuhu toimub pensionile jäänud isikute netosissevool;
C. whereas problems have arisen because of the increasing movement between Member States where there is a net outflow of retired people, including vulnerable adults, and those Member States where there is a net inflow of retired individuals,
E. arvestades, et kaitsetute täiskasvanute õiguskaitse peab olema isikute vaba liikumise õiguse tugisammas,
E. whereas the legal protection of vulnerable adults must be a pillar of the right of free movement of persons,
10. toetab isikuandmete kaitse selgete eeskirjadega ja juurdepääsupiirangutega turvaliste mehhanismide loomist parimate tavade ja muu teabe vahetamiseks liikmesriikides praegu kehtivate kaitsemeetmete kohta, sh võimalus teabevahetuseks kaitsetu täiskasvanu kaitsmise staatuse kohta liikmesriikide õigussüsteemide vahel;
Supports the creation of secure mechanisms, subject to robust rules for the protection of personal data and rules on the limitation of access, for the sharing of best practices and other information regarding protective measures currently in force between Member States, including the possibility of sharing information as to the protection status of a vulnerable adult between Member States' judicial systems;
12. kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema tööd teiste küsimuste lahendamiseks seoses kõigi eakate ELi kodanike vaba liikumisega liidu piires, sh liikmesriikide õigusaktid, millega nähakse ette elatise maksmine täiskasvanud laste poolt nende rahalises raskuses olevatele vanematele, küsimused seoses õigusega kasutada kinnisvara, mis on eakalt isikult täiskasvanud lapsele pensionile mineku tõttu üle antud, samuti teised küsimused, mis võiksid kahjustada eaka isiku võimet oma põhiõiguseid oma täiskasvanud laste või teiste sugulaste ees kaitsta.
Calls on the Council and the Commission to work to clarify other issues related to the free movement of all elderly EU citizens in the Union, including national laws providing for “alimony” payments by adult children to their parents who have financial difficulties, questions of the rights of access to and use of property which has been transferred from an elderly adult to an adult child for reasons of retirement, and other issues which could weaken an elderly person's ability to defend their fundamental rights against the will of their adult child or other relation.
Meediapädevus digitaalses maailmas
on media literacy in a digital world
– võttes arvesse 2005. aasta UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni;
– having regard to the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural 2005 Expressions,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivi 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta,
– having regard to Directive 2007/65/EC of the European Parliament and of the Council of 11 December 2007 amending Council Directive 89/552/EEC on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the pursuit of television broadcasting activities
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta otsust nr 854/2005/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane programm Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks
– having regard to Decision No 854/2005/EC of the European Parliament and of the Council of 11 May 2005 establishing a multiannual Community Programme on promoting safer use of the Internet and new online technologies
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris (MEDIA 2007)
– having regard to Decision No 1718/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 15 November 2006 concerning the implementation of a programme of support for the European audiovisual sector (MEDIA 2007)
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovitust alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega (2006/952/EÜ)
– having regard to the Recommendation of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on the protection of minors and human dignity and on the right of reply in relation to the competitiveness of the European audiovisual and on-line information services industry (2006/952/EC)
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes
– having regard to the Recommendation of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 on key competences for lifelong learning (2006/962/EC)
– võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2007. aasta teatist „Meediapädevus digitaalkeskkonnas – Euroopa lähenemisviis” ( KOM(2007)0833 );
– having regard to the Commission communication of 20 December 2007 entitled ‘A European approach to media literacy in the digital environment’ ( COM(2007)0833 ),
– võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Meediakanalite paljusus Euroopa Liidu liikmesriikides” ( SEK(2007)0032 );
– having regard to the Commission staff working document entitled ‘Media pluralism in the Member States of the European Union’ ( SEC(2007)0032 ),
– võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2005. aasta teatist „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” ( KOM(2005)0229 );
– having regard to the Commission communication of 1 June 2005 entitled ‘i2010 – A European Information Society for growth and employment’( COM(2005)0229 ),
– võttes arvesse oma 20. novembri 2002. aasta resolutsiooni meedia koondumise kohta
– having regard to its resolution of 20 November 2002 on media concentration
– võttes arvesse oma 6. septembri 2005. aasta resolutsiooni piirideta televisiooni kohta
– having regard to its resolution of 6 September 2005 on ‘Television without Frontiers’
– võttes arvesse nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi kultuuridevaheliste pädevuste kohta, eriti Euroopa lähenemisviisi meediapädevusele digitaalkeskkonnas
– having regard to the Council conclusions of 22 May 2008 on intercultural competences and in particular a European approach to media literacy in the digital environment
– võttes arvesse UNESCO 1982. aasta Grünwaldi deklaratsiooni meediahariduse kohta;
– having regard to the 1982 UNESCO Grünwald Declaration on Media Education,
– võttes arvesse UNESCO 2007. aasta Pariisi tegevuskava – kaksteist soovitust meediahariduse kohta;
– having regard to the 2007 UNESCO Paris Agenda — twelve recommendations for media education,
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust Rec(2006)0012 liikmesriikidele laste oskuste parandamise kohta uues info- ja sidekeskkonnas;
– having regard to Council of Europe Recommendation Rec(2006)0012 of the Committee of Ministers to member states on empowering children in the new information and communications environment,
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ( A6‑0461/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6‑0461/2008 ),