natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Politseikoostöös ja kriminaalkaristuse küsimusi käsitlevas muus õigusalases koostöös, millel on piiriülene mõõde, on parlamendil ning nõukogul võimalik kindlaks määrata ühine õigusnorm.
As regards police and judicial cooperation in criminal matters having a cross-border dimension, Parliament and the Council are able to establish a minimum common standard.
Sellised ühised reeglid võivad hõlmata ka kuriteoohvri õigusi
Such common rules may also cover the rights of victims of crime
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 2 punkt c. .
TFEU, Article 82(2)(c). .
Euroopa Liidu Nõukogu on vastu võtnud vabadusele, turvalisusele ja õigusele kui poliitikavaldkondadele keskenduva niinimetatud Stockholmi programmi
The Council of the European Union has adopted the Stockholm Programme in the policy area of freedom, security and justice
Stockholmi programm 17024/09, mille võttis Euroopa Ülemkogu vastu 10 ja 11. detsembril 2009 aset leidnud kohtumisel. .
Stockholm Programme 17024/09, adopted by the European Council meeting of 10 and 11 December 2009. .
Stockholmi programm sisaldab endas nõuet komisjoni ja liikmesriikide suhtes, et nad kehtestaksid karistusalased õigusaktid või muud kuriteoohvri kaitsmiseks vajalikud tugimeetmed
The Stockholm Programme therefore requires the Commission and the Member States to introduce the criminal legislation or other support measures necessary to protect victims of crime
Viimase aasta jooksul on esitatud ettepanek võtta vastu direktiiv Euroopa lähenemiskeelu kohta
A proposal for a directive on a European protection order has been presented this year
Euroopa lähenemiskeeld, 2010/C69/02. .
The European protection order, 2010/C69/02. .
Selle direktiivi eesmärk on kaitsta üksikisikuid, kes elavad tõsises ohus, et konkreetne üksikisik rikub nende suhtes eraelu puutumatuse õigust, isegi siis, kui nad vahetavad elukohta Euroopa piires.
The aim of the directive is to protect individuals living under the threat of serious violations of their integrity from a certain person, even if they move within Europe.
Sellest saab oluline õigusakt vägivalla ja tagakiusamise eest põgenevate naiste kaitsmise heaks tehtavas töös.
It will constitute an important instrument in the efforts to protect women who are fleeing violence and persecution.
Sooline vägivald
Gender-based violence
Naistevastane vägivald on ajalooliselt ja strukturaalselt tingitud ning tabab naisi nii individuaalselt kui ka kollektiivselt
Violence against women is historically and structurally determined and affects women both individually and collectively
ÜRO kohaselt on vägivald „mis tahes sooline vägivallaakt, mille tulemuseks on või võivad olla naiste füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline kahjustamine või neile selliste kannatuste tekitamine, sh nimetatud vägivallaaktidega ähvardamine, vabaduse omavoliline piiramine või sundus vaatamata sellele, kas see toimub kodus või ühiskonnas”
According to the UN, violence is constituted by ‘any act of gender-based violence that results in, or is likely to result in, physical, sexual or psychological harm or suffering to women, including threats of such acts, coercion or arbitrary deprivation of liberty, whether occurring in public or private life'
Naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni komitee põhisoovitused, nr 19. .
General recommendation of the CEDAW committee, no 19. .
Tegemist on väärteovormiga, mis aitab kaasa naiste survestamisele nii üksikisiku kui ka grupina.
It is a type of abuse which contributes towards the repression of women as individuals and as a group.
Naiste suhtes toime pandav vägivald on sageli ka seksuaalse iseloomuga.
Typically, violence inflicted on women is usually also sexualised.
Soolise vägivalla puhul on tegemist õigusterikkumisega vägivalla eri vormide kaudu – vägivald lähisuhetes, seksuaalväärteod, inimkaubandus, sundabielud, suguelundite moonutamine ning muud eraelu puutumatuse vastased õigusrikkumised, mis pannakse toime eriti just naiste ja tütarlaste suhtes.
Gender-based violence covers offences in the form of violence in close relationships, sexual abuse, human trafficking, forced marriage, genital mutilation and other forms of violations of integrity which particularly affect women and young girls.
Ka muud naiste vabaduse ja õiguste alased rikkumised võivad põhjustada naise füüsilisele ja vaimsele tervisele tohutuid tagajärgi.
Other violations of women’s freedoms and rights can also have an extraordinary impact on the individual woman’s physical and mental health.
See käib eriti naiste reproduktiivõiguste rikkumise kohta
This is particularly so in the case of violations of women's reproductive rights
On väga oluline, et iga tegevus kõnealuses valdkonnas teostataks, omades kontekstist terviklikku arusaama.
It is of key importance that every measure in this area takes place against the background of an understanding of the overall picture.
Soolise vägivalla tulemusel saab inimese füüsiline ja vaimne tervis tõsiselt kahjustada.
Gender-based violence results in severe damage to individuals’ physical and mental health.
Ühiskonnale tähendab see suuri kulutusi nii sotsiaalsete probleemide kui ka õigusalaste ning tervishoiukulude näol.
This entails a heavy cost for society in the form of social problems and costs for the legal and healthcare systems.
Vastavalt arvestustele võivad soolise vägivallaga seonduvad ühiskonna kulutused tervishoiu-, õigus- ja sotsiaalteenuste valdkonnas ulatuda hinnanguliselt kõigis ELi liikmesriikides kokku kuni 2 miljoni euroni tunnis
It is estimated that the cost to society of gender-based violence – in the form of spending on healthcare, the legal system and social services – is € 2 million per hour in total in all EU Member States
Psytel (2006), projekt Daphne koduvägivalla maksumuse kohta Euroopas. .
Psytel (2006) Daphne-project on the cost of domestic violence in Europe. .
Lisaks hõlmab sooline vägivald endas ka tõsist demokraatiaprobleemi.
Gender-based violence also constitutes a serious problem in terms of democracy.
Juba naiste kogetav kaitsetuse tunne vägivalla suhtes piirab nende võimalusi ühiskonna- ja tööelust osa võtta.
The very fact that women are subjected to violence restricts their opportunities to take part in social life and work.
Vägivalla kasutamine kahjustab naisi, kuid vägivald kahjustab ka nende perekondi.
Violence harms individual women but the violence also harms their families.
Pereelu kaotab oma funktsiooni pakkuda inimestele turvatunnet.
Family life loses its function of providing individuals with security.
Kodus vägivalda kogevatest lastest saavad kaudsed vägivalla ohvrid.
Children who experience domestic violence are indirect victims of that violence.
Eurobaromeetri uuringu 344 kohaselt peaks 87% vastanute arvates Euroopa Liit osalema lähisuhete vägivalla vastases töös.
According to Eurobarometer 344, 87% of respondents consider that the EU should get involved in combating violence in close relationships.
Vajadus õiguskaitse järele
Need for legal protection
On ülioluline, et naiste väärikuse kaitseks loodaks ulatuslik ning järjepidev seadusandlus.
It is of fundamental importance that women’s integrity is comprehensively and consistently protected in law.
Lähisuhetes aset leidev vägivald pole eraasi ning sellesse ei saa suhtuda kui partneritevahelisse küsimusse.
Violence which takes place in close relationships is not a private matter; neither can it be regarded as something to be negotiated between the parties concerned.
Lähisuhete vägivalla tõttu kohtumenetluse algatamine peaks saama õigusasutuste jaoks esmatähtsaks.
The legal authorities should male the prosecution of acts of violence in close relationships a priority.
Väga tähtis on see, et Euroopa Liidu õigusaktides pöörataks tähelepanu sellele kaitsetusele, mida tunnevad koduse vägivalla all elavad naised ja lapsed.
In legislating at EU level, it is of the utmost importance to be aware of the particular vulnerability which women and children experience in relation to domestic violence.
Vägivald toob endaga tihti kaasa selle, et need naised elavad pideva kontrolli all ning nad isoleeritakse muust maailmast.
The violence often means that these women are controlled and isolated.
Pidevate ähvarduste ja ahistamise tagajärjel väheneb nende eneseaustus ning nad võivad hakata arvama, et nad pole midagi väärt.
Through repeated threats and harassment, their self-esteem is broken down and they can begin to view themselves as worthless.
Kodust vägivalda kogenud naiste jaoks on riigiasutustele selliste kuritegude kohta kaebuse esitamine keeruline.
Women subjected to domestic violence have difficulty in reporting these crimes themselves to an authority.
Nende jaoks võib olla problemaatiline ka oma abivajadusest rääkida.
They may already have problems conveying their need for help.
Tihti sunnivad ahistajad, sugulased ja teised naisi oma süüdistusavaldust tagasi võtma.
They are often subjected to severe pressure from the perpetrator, relatives and others to drop their complaint.
Naistel võib oma vägivaldsete ahistajate suhtes olla tugevaid tundesidemeid, mistõttu võivad nad olla hävitava manipuleerimise suhtes väga haavatavad.
They may have strong emotional ties to the person subjecting them to violence, and are therefore extremely susceptible to destructive manipulation.
On tavaline, et vägivalla all kannatavad naised satuvad majanduslikesse raskustesse, kaotavad oma laste hooldusõiguse või jäävad ilma eluasemest.
It is not uncommon for women subjected to violence to end up in financial difficulties, lose custody of their children or become homeless.
Lähisuhete vägivallast tulenev kaitsetus muudab teatavad eriti kaitsetud rühmad veelgi abitumaks.
The vulnerability which violence in close relationships produces becomes even more precarious for certain particularly vulnerable groups.
Tegemist võib olla muu etnilise päritoluga või nn paberiteta naistega.
These may be women who are of another ethnic background or ‘undocumented’ individuals.
Eakate inimeste ja füüsilise või vaimse puudega elanikkonnarühmade puhul on enesekaitse ja oma huvide kaitse probleemid väga suured.
For elderly people and for the physically or mentally disabled, the problem of protecting themselves and their interests are infinitely greater.
Nende elanikkonnarühmade jaoks muutub hävitava iseloomuga elutingimustest pääsemise keerukus eriti tunnetatavaks.
The difficulties involved in breaking out of destructive life situations are often even more palpable for these groups.
See kehtib eriti hooldekodudes elavate inimeste kohta.
This applies, in particular, to individuals living in institutions.
Homo-, bi- või transseksuaalsed inimesed võivad kokku puutuda muude sotsiaalse häbivääristamise vormidega, mis võivad neid takistada vägivalla kohta kaebust esitamast.
Individuals who are homosexual, bisexual or transsexual may struggle with other forms of social stigma which may persuade them not to report violence.
Muud rühmad, kellel on tõsiseid probleeme oma eraelu puutumatuse kaitsmisega, on sõltuvusprobleemidega naised ja kodutud.
Other groups who may have serious problems protecting their integrity are women who live with addiction and women who are homeless.
See oluline õigusalane põhimõte peab kehtima, olenemata kõnealuste osapoolte suhtest.
This important legal principle must apply regardless of the particular relationship between the parties concerned.
Abielu või muud sarnased peresuhted ei tohi muutuda puutumatuks valdkonnaks, kus naiste ja laste kehad muutuvad seksuaalselt kättesaadavaks.
Marriage, or other such family relationships, must not constitute a free zone in which women’s and children’s bodies become sexually available.
Samuti peab töökoht olema keskkond, kus naised võivad end tunda oma puutumatuse suhtes turvaliselt ning kus neid ei survestata sobimatult.
Likewise, the workplace must be an environment where women can feel safe from violations of their integrity and undue pressure.
Seksuaalvägivald mõjutab naisi väga hävitaval viisil.
Sexualised violence affects individual women in a very destructive way.
Seksuaalvägivalda võib vaadelda osana võimukorraldusest, mille kaudu keelatakse naistel seksuaalse puutumatuse ja isikliku valiku õigus.
Sexualised violence can be seen as part of a power structure whereby women are denied the right to sexual integrity and personal freedom of choice.
Naiste õiguste rikkumist mõjutavad ühiskonnad, kus sugudel on erinev tähtsus.
Individual women’s experience of violation is affected by the fact that the acts take place in a society in which gender is of significance.
Seksuaalne vägivallaakt keha suhtes kannab seetõttu ahistatava jaoks alati erilist tähendust.
Sexual attacks on the body therefore always have a very particular implication for the person who is violated
K. Berglund „Gender and harm“ (Naised ja nende kahjustamine), Scandinavian Studies in Law, lk 12–27.
K. Berglund ‘Gender and harm’, Scandinavian Studies in Law, pp. 12-27. .
Tegemist on ahistatava jaoks alavääristava vägivallavormiga.
This is violence which is degrading to the individual affected.
Komisjon on Lissaboni lepingu uutele sätetele tuginedes teinud ettepaneku võtta vastu direktiiv laste seksuaalse kuritarvitamise kohta
The Commission has proposed a directive on sexual abuse of children based on the new provisions of the Lisbon Treaty
KOM (2010) 0094, ettepanek võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2004/68/JSK. .
COM(2010) 0094 proposal for a directive on combating the sexual abuse, sexual exploitation of children and child pornography, repealing Framework Decision 2004/68/JHA. .
Naiste suhtes pannakse toime ka muid soopõhiseid vägivallaakte teiste vabadusega seotud õigusalaste rikkumiste kaudu.
Women are also subjected to gender-based abuse through other types of violations of freedom.
Suguelundite moonutamine on üks oluline valdkond, kus naiste füüsiline ja vaimne väärikus nõuab tugevat õigusalast kaitset.
An important area in which women’s physical and mental integrity requires strong legal protection is in relation to genital mutilation.
Naiste tervisele tõsiseid vigastusi tekitavad tegusid ei saa vaid kultuuri eripärade tõttu seaduspäraseks tunnistada.
Acts which result in serious harm to women’s health cannot be legitimised through cultural considerations.
Suguelundite moonutamise ebaseaduslikuks kuulutamine on oluline meede noorte inimeste kaitse alases töös
Criminalising genital mutilation is an important part of the process of protecting young people
ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikli 24 lõige 3. .
UN Convention on the Rights of the Child, Article 24, para.
P6_TA (2009) 0161, resolutsioon naiste suguelundite moonutamise vastase võitluse kohta Euroopa Liidus; „Harmful traditional practices” (Kahjustavad traditsioonilised tavad), Daphne brošüür 2008. .
P6_TA (2009) 0161 on combating female genital mutilation in the EU; ‘Harmful traditional practices’, Daphne booklets 2008. .
Kõnealuste operatsioonide puhul on tegemist sellise tegevusega, mille puhul ei tohiks arvesse võtta üksikisikupõhist iseotsustamisõigust, mida väljendatakse nõusoleku andmisega.
The operations involved here are of such a nature that they must be regarded as falling outside the right to individual self-determination through consent.
Tugeva kultuurimõju all elavatel naistel puuduvad tegelikult võimalused taolisest nõustumisest keelduda.
For a woman living in a social context in which strong cultural pressure is exerted, there is no genuine possibility of granting such consent.
Seetõttu on väga oluline, et naisi kaitstaks suguelundite moonutamise eest.
It is therefore of the utmost importance that all women are protected against genital mutilation.
Sundabielud on veel üks soopõhine vägivallavorm, mis kujutab endast tõsist üksikisiku vabaduse ja eneseotsustusõiguse rikkumist.
Forced marriage is another form of gender-based violence which constitutes a serious violation of the individual's right to freedom and self-determination.
On oluline, et noori naisi kaitstaks taoliste sunnitud suhete eest
It is important that young women are protected against such forced relationships
Naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni artikli 17 lõige 2. .
CEDAW, Article 17.2. .
Selles kontekstis räägitakse tihti auküsimustega seotud vägivallast.
‘Honour-related’ violence is a key concept in this context.
Inimkaubandus, eriti seksuaalsetel eesmärkidel, on Euroopas suur probleem.
The trafficking of human beings, principally for sexual purposes, is a major problem in Europe.
Inimkaubandus on vägivaldne ja alandav tegevus, kus prostitueerimisele sunnitud indiviide kasutatakse hoolimatult ära.
Human trafficking is a violent and degrading activity in which those forced to subject themselves to prostitution are mercilessly exploited.
Tihti satuvad inimkaubanduse ohvriteks väga noored inimesed, kelle elud seeläbi hävitatakse.
It is often young people who are affected and have their lives destroyed by it.
Inimkaubandusalane tegevus lõikab kasu Euroopas valitsevast majanduslikust ebavõrdsusest ja sotsiaalprobleemidest tingitud lõhedest.
The activity thrives on the rifts in Europe brought about by economic disparities and social problems.
Inimkaubandus on piiriülene kuritegevus, mida Euroopa Liit peab oma prioriteetseks valdkonnaks.
Human trafficking is a form of cross-border criminality which the EU has already identified as a priority area.
Komisjoni ettepanekut võtta vastu direktiiv menetletakse praegu parlamendis ja nõukogus
The Commission’s proposal for a directive on trafficking in human beings is currently being considered by Parliament and the Council
KOM(2010)95, ettepanek võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja selle vastast võitlust ning ohvrite kaitset ja millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2002/629/JSK. .
COM(2010)95 proposal for a directive on preventing and combating trafficking in human beings and protecting victims, repealing Framework Decision 2002/629/JHA. .
Kriminaalõigus ja muud meetmed
Criminal legislation and other measures
On olemas tugevaid ajendeid riikliku süüdistuse põhjendatuse kohta mis tahes soolise vägivalla puhul.
There are strong grounds for requiring all forms of gender-based violence to be subject to public prosecution.
Kuriteoohvrite huve tuleb kaitsta, lastes õigusorganitel – politseil või prokuröril – langetada lõplik otsus vägivallaaktis kahtlustatavale süüdistuse esitamise põhjendatuse kohta.
The interests of the victims of crime must be protected by allowing the legal system, in the form of police or prosecutor, to take the final decision as to whether suspected abuse will be prosecuted.
Sarnaselt lähisuhete vägivallaga survestatakse tihti naist oma süüdistusavaldus tagasi võtma.
In the same way as violence in close relationships, the pressure on the individual woman to withdraw her complaint is enormous.
Sellise iseloomuga puutumatuse õiguse rikkumise puhul on aga kurjategijate vastutuselevõtmine ühiskonna huvides.
However, these violations are of such a nature that it is in society's interest for the perpetrator to be prosecuted.
Kohtumenetluse puhul esindab prokurör hageja huve.
In court proceedings, the prosecutor represents the plaintiff's interests.
Kuriteoohvril on aga sageli tarvis ka isiklikku õigusnõustajat
However, the victims of crime often also have a need for their own legal assistance
Kui kuriteoohvritel on võimalus kasutada õigusnõustaja abi, muutub nende huvide kaitsmine tõhusamaks
If victims of crime are also given access to legal assistance, their interests can be safeguarded in a more effective way
Vastavalt nõukogu raamotsusele 2001/220/JSK on kuriteoohvril õigus õigusnõustajale, kui ta saab kohtuasjas osaleda menetluspoolena, artikkel 6 ja artikli 4 punkti f alapunkt ii; vastavalt komisjoni aruandele (SEK (2009)476) on enamik liikmesriikidest nimetatud sätte rakendanud. .
Under Council Framework Decision 2001/220/JHA, victims shall be entitled to legal assistance where it is possible for them to have the status of parties to the case, Articles 6 and 4, para. f(ii); according to Commission Report SEC (2009)476, most Member States have now complied with this provision. .
Kuriteoohver peaks seetõttu saama õigusalast abi isikliku õigusnõustaja näol, ka juhul, kui ta on vaid tunnistaja rollis.
Victims of crime should therefore receive legal aid in the form of a personal legal counsel, even in cases where they are only witnesses.
Naise jaoks muutuvad seeläbi kohtumenetluse käigus kohtuküsitluste ja muude sarnaste toimingute läbiviimine turvalisemaks.
The legal process is easier to implement if it creates a more secure situation for the individual woman in connection with court hearings and similar circumstances.
Samuti suudetakse seeläbi tagada, et ohvrile ei esitata asjakohatuid küsimusi ning et nende kirjeldusi läbielatu kohta valgustatakse piisavalt kohtumenetluse käigus.
It is also a very effective way of guaranteeing that the victims are not asked any irrelevant questions and that their accounts of what they have experienced are adequately elucidated in the court proceedings.
Nii nagu süüdistatav võib kasutada advokaadi abi, on ka ohvril vajadus kellegi järele, kes teda aitaks
In the same way as the accused has access to a lawyer, the victim of the crime has a need for someone to assist them
Nõukogu resolutsioon 2009/C, 295/01, meede C. .
Council resolution 2009/C 295/01, measure C. .
Tegemist võib olla abiga asjakohastele küsimustele vastamises ning teabe vahendamises kohtumenetluse käigu kohta.
It may be a question of receiving help to answer relevant questions and being kept informed about the progress of the court proceedings.
Ometigi ei ole kriminaalõigustiku kehtestamine või parandamine naiste kaitse tagamiseks piisav, ka kurjategijate vastutusele võtmine peab muutuma tõhusamaks
However, it is not enough to introduce or approve criminal legislation for the protection of women; prosecution must also be made more effective
Sotsiaalasutuste ja muude selliste asutuste aktiivse ja ennetava töö kaudu peab ühiskond sellised vägivallavormid avastama varajases etapis.
Society must detect this kind of violence at an early stage through proactive and preventive work on the part of social service authorities and other such institutions.
Paljud naistevastase vägivallaga seotud kuriteo juhtumid lõpetatakse uurimisasutuste poolt varases etapis.
Many reported crimes of violence against women are dismissed at an early stage by the investigating authority.
Teadmised soolise vägivalla mehhanismide kohta peavad õigusorganite, politsei ja sotsiaalteenuste puhul paranema.
Knowledge about the mechanisms of gender-based violence must be improved within the legal system, the health service, the police and social services.
Ka kohtuorganid peavad hakkama rohkem tähelepanu pöörama sellele, mida tähendab naise jaoks seksuaalvägivald ning kuidas vältida ohvri kannatuste suurendamist kohtumenetluse käigus.
The courts must also be made aware of what a sexual assault implies for the individual woman and how further abuse of the victim can be avoided in court proceedings.
Kui kuriteoohver saab protsessi käigus vajalikku tuge, hõlbustab see ka kohtuorganite tööd.
If victims of crime receive the support they need during court proceedings, this will also facilitate the work of the courts.
Stockholmi programmi raames on Euroopa politseiorganite koolitamine üks peamine valdkond, mis vajab toetust.
A key area for resource input in the context of the Stockholm Programme is the further training of police authorities in Europe.
Politsei on esimene õigusalase jõustamise instants, kuhu vägivallaohvriks langenud naised pöörduvad.
The police are the first law enforcement agency with which women who have fallen victim to violence come into contact.
Võimalik on välja töötada politseiorganite uurimistöö aluseks olev juhendmaterjal, mis hõlmab võimalikke asjakohaseid küsimusi korduva vägivalla probleemi uurimiseks.
A manual covering the questions which may be regarded as relevant in investigating problems associated with repeated violence can be drawn up as a basis for police authorities to conduct their investigations.