natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– internetti üha mitmekesisematel eesmärkidel kasutavate erinevate internetikasutajate vajaduste ja probleemide arvessevõtmine.
– Respond to the needs and problems of various types of Internet users and of many (and constantly evolving) kinds of online activities.
Meie põhiülesanne on leida sobiv tasakaal privaatsuse ja turvalisuse vahel.
Striking an appropriate balance between privacy and security is at the heart of our mission.
See nõuab pidevat tähelepanu ja kohandamist, et suudaksime tehnika muljetavaldava arenguga sammu pidada.
It will demand constant vigilance and recalibration, so that we stay in sync with technology’s irrepressible march.
Me peame hoolikalt kaaluma kõikvõimalikke turvaprobleeme, alates riikliku julgeoleku küsimustest kuni võrkude turvalisuse ja usaldusväärsuse ning internetis andmeid jagavate eraisikute isikliku turvalisuseni.
We must carefully consider security concerns of all kinds, from questions of national security, to the security and reliability of our networks, to the personal security of individuals as they share their data online.
Kui interneti turvalisemaks muutmine on meie tõeline eesmärk, siis peame piirama selliste järelevalve- ja seiretehnikate kasutamist, mis võivad ohustada meie põhivabadusi – eriti kui nende tehnikate vajalikkus, proportsionaalsus ja tulemuslikkus on küsitavad.
If ensuring a safer Internet is a legitimate objective for our societies, then we must address and constrain the use of surveillance and monitoring techniques that might threaten our fundamental freedoms—especially when their necessity, proportionality, and efficiency are in question.
Kõikide loodavate õigusaktide ja programmide nurgakivid peavad olema paindlikkus, kohandatavus ja vastutus, et võiksime olla tehnika arengust sammu võrra ees.
Flexibility, adaptability, and accountability must be the hallmarks of any legislation and programs we develop, so that we are able to stay one step ahead of evolving technologies.
Internet võib meie põhiõigusi – nagu sõnavabadus, poliitilise tegevuse vabadus ja ühinemisvabadus – oluliselt suurendada , kuid niisama kergesti võib ta neid ka kahjustada.
The Internet also can greatly enhance other fundamental rights, such as freedom of speech, of political action, and of association — but it just as easily can also undermine them.
Selle vaidluse üks hiljutine ilming oli õigusloomealgatus kõne jälgimiseks internetis terrorirünnakute ärahoidmiseks.
One recent instance of this debate was the legislative initiative for monitoring of speech on the Internet in order to prevent terrorist attacks.
See on klassikaline näide õigusaktist, mis on küll väga täpselt koostatud oma eesmärkide saavutamiseks, kuid võib siiski avada ukse massilisele jälgimisele ning vaigistada seeläbi inimeste poliitilist arutelu – mis on demokraatliku ühiskonna süda.
This is a classic example of legislation that, unless very narrowly tailored to achieve its goals, could open up the door to massive surveillance, thus "chilling" the political speech of individuals — which is at the heart of a democratic society.
Sellistes küsimustes on tingimata vaja leida õige tasakaal.
Finding the right balance on points such as this is crucial.
Ei ole kahtlust, et internet on kurjategijate jaoks uus võimas tööriist, ja niisama selge on, et terroristidel ei tohiks lasta kasutada internetti rünnakute kavandamiseks ja teostamiseks.
There is no question that the Internet has bestowed on criminals a powerful new set of tools, and it goes without saying that terrorists should be prevented from using the Internet to plan and execute attacks.
Samuti nõuab ühiskond õigustatult, et me lõpetaksime lapsporno levitajate tegevuse internetis.
Likewise, our societies rightly demand that we thwart child pornographers on the Internet.
Sellised kurjategijad, tekitades käegakatsutavaid ohte, leevendavad kodanike vastuseisu politsei nõuetele ulatusliku järelevalve teostamiseks internetis, mis oma olemuselt on hoomamatu.
Such criminals, in posing tangible threats, lower resistance among our citizens to police calls for widespread monitoring of the Internet — which, by its nature, is "intangible".
Me peame sellele tendentsile vastu seisma.
We must resist this tendency.
Meie seadused peavad olema võitluses kuritegevuse vastu tõhusad, kuid mitte liialdatud.
Our laws must be effective in fighting crime, but they must not be excessive.
Internet on oma amorfse ja hoomamatu olemuse tõttu selliste liialduste suhtes avatud.
The Internet, by its more amorphous and intangible nature, renders itself open to such excesses.
Näiteks ei nõustuks enamik inimesi sellega, et politsei või turundusfirmad avavad kõik posti teel saadetud kirjad, et tutvuda nende sisuga.
For example, few people would accept the notion that the police or marketing companies might open up every letter sent via the post office to check its content.
Samasugust valvsust on vaja elektroonilise side sisu kaitsmisel.
Similar vigilance is required when protecting the content of electronic communications.
Kuid arvamusi vaigistada ja eraellu tungida võivad lisaks kurjategijaid jahtivatele valitsusasutustele ka kasumit jahtivad internetifirmad.
But speech may be chilled and privacy invaded not only by government authorities in pursuit of criminals, but also by private Internet companies in pursuit of profit.
Viimasel ajal – enamasti alles pärast seda, kui ettevõtjad on meie andmete ebaseadusliku kogumise, säilitamise ja kasutamisega vahele jäänud – on hakanud levima tendents küsida kasutaja nõusolekut (võimalusena nõustuda või keelduda) tema andmete kasutamiseks.
The newest tendency when this transpires – and usually only after companies are caught red-handed collecting, storing, and using our data without authorization -- is to demand the "consent" of the user (either on an opt-in or an opt-out basis) for the use of his or her data.
Me peame endalt küsima: „Millised on nõustumise piirid?”
We must ask ourselves, “What are the limits of consent?”
Küsimus puudutab nii seda, mida ettevõte võib paluda kasutajal avalikustada, kui ka seda, mida eraisik võib loovutada oma eraelu puutumatusest ja teistest põhiõigustest, et saada teatavaid internetiteenuseid või eeliseid.
This question applies both to what a company can ask a user to disclose, and to what an individual should be allowed to cede of his privacy and other fundamental rights in order to receive certain Internet services or privileges.
Vastused neile küsimustele ei olegi nii lihtsad.
The answers to these questions are not so straightforward.
Teises valdkonnas – nimelt tööõiguses – on ühiskonnad kokku leppinud, et kodanike nõusolekul nende eraelu puudutavates küsimustes on piirid.
In another domain — that of labor legislation — our societies have agreed that there are limits to citizens’ consent over their private lives.
Enamikus liikmesriikides määravad tööõigus ja kollektiivlepingud näiteks maksimaalse tööaja, miinimumpalga ja muud töötajate õigused, millest üksikisikud ei saa tööandjatega läbirääkimisi pidades loobuda.
Labor law and collective bargaining agreements in most member states determine, for example, maximum working hours, minimum wages, or other labor rights, which individuals cannot be asked to "negotiate away" with their employers.
Põhjus on lihtne: eeldatakse, et töövõtja ja tööandja vahel puudub jõudude tasakaal ning seetõttu ei saa nõusolekut õiglaselt anda või nõuda.
The reason is simple: It is presumed that there is no balance of power between employee and employer and that, consequently, "consent" cannot be fairly given or extracted on an equal basis.
Teine põhjus on see, et oleme otsustanud vältida tööõiguste kogumi „vähempakkumist”, mis kaasneks, kui üksikutel töötajatel oleks lubatud mõnedest oma õigustest läbirääkimistel loobuda või neid selleks sunnitaks.
Another reason is that we have also decided that we must prevent a "race to the bottom" upon the whole body of labor rights, which could ensue if some individual workers were allowed or "forced" to negotiate away some of their rights.
Raportöör on veendunud, et internetiturvalisuse ja privaatsuse arutelu järgmine lahing puudutab valitsuse ja eraettevõtete nõutava nõusoleku piire.
It is this Rapporteur's conviction that the next battle in the Internet security and privacy debate will be about the limits of "consent" sought by governments and private companies.
See küsimus peab meile vägagi korda minema, sest tänapäeva Euroopas ei tule „Suur Vend” mingi autoritaarse režiimi kujul, vaid varjatult ja meie „nõusolekul”.
This issue must matter deeply to us because, in today's Europe, "Big Brother" will not come in the form of some authoritarian regime; it will come, if it does, stealthily and with our "consent".
Lõpetuseks – õigus haridusele ja õigus internetti kasutada on kaks täiendavat õigust, mida tuleb eraldi propageerida, kuid mis võivad sattuda ohtu internetis kuritegevuse vastu võitlemise kontekstis.
Finally, the right to Education and right of access to the Internet are two additional rights that must be promoted in their own right, but which also could be threatened in the context of combating crime over the Internet.
E-kirjaoskamatus on 21. sajandi uus kirjaoskamatus.
E-illiteracy will be the new illiteracy of the 21 st century.
Nii nagu igal lapsel on praegu õigus kooliharidusele ja igal täiskasvanul haridustee jätkamisele, peaks igal isikul olema kogu elu jooksul õigus arvutit ja internetti kasutada.
As every child today has a right to schooling, and every adult to continuing education, every individual throughout their lifetimes should have the right to access computers and the Internet.
Inimestel kõikidelt elualadelt, kõikide religioonide ja kultuuride esindajatel peaks olema võimalus kasutada interneti pakutavaid väga erinevaid teenuseid.
People from all walks of life, and from every region and culture, should be able to take advantage of the wide variety of services offered by the Internet.
Sel viisil saavad nad püüelda isikliku arengu poole, tegeleda haridusalaste, ametialaste ja isiklike suhetega ning kasutada tehnoloogia ja seaduste piires maksimaalselt ära majanduslikke võimalusi.
In this way, they can pursue their personal development, engage in educational, professional, and personal relationships, and foster economic opportunities to the fullest extent allowed by our technologies and our laws.
ETTEPANEK VÕTTA VASTU SOOVITUS ( B6‑0302/2008 )
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION ( B6‑0302/2008 )
vastavalt kodukorra artikli 114 lõikele 1
under Rule 114(1) of the Rules of Procedure
esitanud Stavros Lambrinidis
by Stavros Lambrinidis
turvalisuse ja põhiõiguste tugevdamise kohta internetis
on strengthening security and fundamental freedoms on the Internet
– võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni ja põhiõiguste hartat, eelkõige nende artikleid isikuandmete kaitse, sõna- ja teabevabaduse ning era- ja pereelu puutumatuse kohta;
– having regard to the European Convention on Human Rights and the Charter of Fundamental Rights, and in particular the clauses thereof relating to the protection of personal data, freedom of expression and information and respect for private and family life,
– võttes arvesse hiljutisi algatusi raske kuritegevuse ja terrorismi avastamiseks (projekt „Check the Web”), hiljutist ettepanekut muuta nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/475/JAI terrorismivastase võitluse kohta ning ettepanekut vaadata läbi direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris;
– having regard to the recent initiatives for the detection of serious crime and terrorism (‘Check the Web’ project) and the recent proposal to amend Council Framework Decision 2002/475/JHA of 13 June 2002 on combating terrorism, as well as the proposal for a review of Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications,
– võttes arvesse Euroopa Nõukogus, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis (OECD) ja ÜROs algatatud protsesse nii seoses kuritegevuse ja küberkuritegevuse kui ka põhiõiguste ja vabaduste kaitsega, sealhulgas internetis;
– having regard to the work undertaken in the Council of Europe (CoE), the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) and the United Nations (UN), both as concerns combating crime and cyber‑crime and as concerns the protection of fundamental rights and freedoms, including on the Internet,
– võttes arvesse Euroopa Kohtu erinevate instantside ja riiklike konstitutsioonikohtute viimaseid otsuseid selles küsimuses ja eelkõige Saksamaa konstitutsioonikohtu otsust, milles tunnustatakse eraldi konfidentsiaalsuse ja puutumatuse kaitset infosüsteemide puhul;
– having regard to the most recent judgments of the European Courts and national constitutional courts in this field, and in particular the Judgment of the German Federal Constitutional Court recognising a distinct right to the protection of confidentiality and the integrity of information technology systems,
A. arvestades, et internetist on saanud kogu maailmas oluline vahend sõnavabaduse edendamisel ja majandustegevuse hoogustamisel; arvestades, et selles kontekstis on väga oluline, et võitlus kuritegevuse ning avaliku sektori ja eraisikute poolt toime pandud võimu kuritarvituse vastu ei piiraks nimetatud vahendi võimalusi;
A. whereas the Internet has become a key instrument at world level for exercising freedom of expression and developing business activities; whereas these circumstances make it all the more crucial, in the course of combating crime and also abuses of public and private powers, not to limit the potential of that instrument,
B. arvestades, et tänu interneti globaalsele mõõtmele, kiirele arengule ning tehnilisele keerukusele on seda raske reguleerida ainult riikliku õiguse raames ning algatusi üksikisikute turvalisusega, vabadustega ja eraelu kaitsega seonduvate õiguste kaitseks tuleks teha just rahvusvahelisel tasandil,
B. whereas the worldwide scope, rapid development and specific technical characteristics of the Internet make it difficult to supervise through national legislation alone, and initiatives should be taken, not least at international level, to protect the rights of individuals in terms of both their security and their freedoms and protection of their private lives,
a) võimaldada interneti põhiõiguste kaitsega seotud nõudeid käsitlevate riiklike õigusnormide järkjärgulist lähendamist ELis;
a) facilitate a gradual alignment in the EU of national legislation concerning the requirements relating to the protection of fundamental rights on the Internet,
b) tihendada dialoogi riiklike ja Euroopa tasandi õigusloojate ning riiklike ja Euroopa Liidu kohtusüsteemide vahel;
b) take steps to intensify the dialogue between national and European legislators and between national and European courts,
c) soodustada dialoogi kõigi asjaosaliste osapoolte vahel, kes on internetiga seotud, eelkõige internetiettevõtjate ja kasutajatega;
c) promote the dialogue between all those involved in and affected by the Internet, and particularly Internet operators and users,
d) soodustada lepingute sõlmimist rahvusvahelisel tasandil nii kahe- (eelkõige Atlandi-ülesed suhted) kui mitmepoolsete suhete pinnalt (algatused Euroopa Nõukogus, OECDs ja ÜROs);
d) promote conclusion of the necessary international agreements, both at a bilateral (and notably Transatlantic) and at a multilateral level (CoE, OECD and UN initiatives);
turvalisuse ja põhivabaduste suurendamise kohta internetis
on strengthening security and fundamental freedoms on the Internet
A. arvestades, et internet on ainulaadne ja ainulaadne vahend, mis aitab muu hulgas kaasa sõnavabaduse arendamisele ja edendamisele, arvamuste kujunemisele, kultuuri ja teadmiste levitamisele ja väärtustamisele ning majandustegevuse arendamisele;
A. whereas the Internet constitutes an important and unique tool, which contributes, inter alia, to the development and promotion of freedom of expression, the formation of opinions, the dissemination and promotion of culture and knowledge, and the development of economic activities,
B. arvestades, et oma riikidevahelise mõõtme tõttu reguleerib internetti Euroopa ja rahvusvaheline õigusraamistik, mis hõlmab selliseid küsimusi nagu põhiõiguste kaitse, sealhulgas isikuandmete ja autoriõiguse kaitsega seotud õigused, ning interneti kasutamise turvalisus eelkõige alaealiste ja nõrgemas olukorras elanikerühmade puhul,
B. whereas, owing to its inter-state dimension, the Internet is governed by a European and international legal framework covering matters such as the protection of fundamental rights, including the right to the protection of personal data and copyright, and the safe use of the Internet, particularly by minors and vulnerable social groups,
4. tuletab meelde 18. märtsil 2007 jõustunud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, milles rõhutatakse, et kultuuri väljendusvorme ei saa pidada lihtsalt kaubandusläbirääkimiste objektiks, sest neil on kahene (majanduslik ja kultuuriline) olemus, mille tõttu tuleks neid kaitsta väärkasutuse eest internetis;
Recalls the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions which entered into effect on 18 March 2007 and which emphasises that cultural expressions may not be considered as simply objects of commercial negotiations since they have a dual nature (economic and cultural) and should therefore be protected from abuse on the Internet;
Tegevuspõhise eelarvestamise ja tegevuspõhise juhtimise meetod kui haldusvahend eelarvevahendite eraldamiseks
on the ABB-ABM method as a management tool for allocating budgetary resources
– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ( A6‑0104/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0104/2009 ),
A. arvestades, et ELi institutsioonid kiitsid tegevuspõhise juhtimise (ABM), tegevuspõhise eelarvestamise (ABB) ning strateegilise planeerimise ja programmitöö (SPP) tsükli heaks haldusreformi käsitleva 2000. aasta valge raamatu (nn Kinnocki reformid) järgselt osana uuest kampaaniast, mille eesmärk on muuta komisjoni ja laiemalt ELi programmide haldamine rohkem tulemuslikkusele suunatuks;
A. whereas Activity Based Management (ABM), Activity Based Budgeting (ABB), and the Strategic Planning and Programming cycle (SPP) were adopted by the EU institutions following the White Paper on reform in 2000 ( 'Kinnock reforms'), as part of a new drive towards a more performance-oriented management of the Commission and of EU programmes in general,
B. arvestades, et kõnealused mõisted võeti tegelikult kasutusele Prodi komisjoni tegevuse ajal ja need sisaldusid selle viieaastastes strateegilistes eesmärkides aastateks 2000–2005 , mis hõlmasid nii iga-aastast strateegilise planeerimise ja programmitöö tsüklit kui ka vastavat tegevuspõhise juhtimise ja tegevuspõhise eelarvestamise tsüklit vahendite osas;
B. whereas these concepts, in practice, were thus introduced during the Prodi Commission and its five-year strategic objectives for 2000-2005, comprising both an annual SPP cycle and a corresponding ABM/ABB cycle on the resource side,
C. arvestades, et selle kõige lõppeesmärk oli kahtlemata tagada, et maksumaksjatelt saadavaid piiratud ressursse kasutatakse võimalikult tõhusalt kokkulepitud poliitiliste prioriteetide saavutamiseks tänu poliitikavaldkondade ja vahendite eraldamise protsessi paremale seostamisele, mis tähendas seda, et ELi institutsioonid peaksid kehtestama korra selle saavutamiseks tõhusalt ja bürokraatiavabalt;
C. whereas the ultimate goal of all this was undoubtedly to make sure that scarce resources emanating from the tax-payer would be used in the best way possible to reach a set of agreed political priorities by better linking policies and the resource allocation process, which meant that the EU institutions would have to put mechanisms in place to achieve this in an unbureaucratic and efficient way,
D. arvestades ühtlasi, et reformi eesmärk oli tõhusam haldus ja rakendamine, suurem tegutsemisvabadus ning isikliku aruandekohustuse ja vastutuse selgem määratlemine;
D. whereas at the same time the reform aimed at more efficient management and implementation, greater freedom to act, and a clearer definition of personal accountability and responsibility,
E. arvestades, et eelarvepädev institutsioon pööras loomulikult suurimat tähelepanu nappide ressursside parimale kasutamisele ja arvab nüüd, et on tulnud aeg senist arengut hinnata ja anda uus stiimul täiendavateks parandusteks, et kindlustada ELi institutsioonid kõrget kvaliteeti tagavate tulemuslikkusele suunatud süsteemidega;
E. whereas the budgetary authority naturally attached the highest importance to best use of scarce resources and now considers that the time has come to take stock of developments so far and to give new impetus to some further improvements that could endow the EU institutions with performance-oriented systems of high quality,
F. arvestades, et juba on toimunud olulised positiivsed muutused üldises lähenemisviisis ja hoiakus nende küsimuste suhtes, kuid olemasolevate vahendite haldamisel on veel palju arenguruumi,
F. whereas considerable positive changes have already taken place in terms of the overall approach and 'mind-set' concerning these issues but, at the same time, considerable scope for further improvements in the management of existing resources still exists,
1. on seisukohal, et tegevuspõhise juhtimise ja tegevuspõhise eelarvestamise rakendamine on olnud edukas ja põhjustanud komisjonis olulise kultuurilise muutuse, aidates samas kaasa isikliku vastutuse ja aruandekohustuse selgitamisele ning teinud haldamise tõhusamaks, tulemustele suunatuks ja läbipaistvaks;
Considers that the implementation of ABM/ABB has been a success and has brought about an important cultural change in the Commission whilst at the same time helping to clarify personal responsibilities and accountability, and making management more effective, result oriented and transparent;
2 juhib tähelepanu endiselt reaalsele komisjoni bürokratiseerumise ohule kiiresti lisanduvate koormavate eeskirjade ja kohmakate menetluste tõttu; nõuab seetõttu menetluste ja halduse edasiarendamist komisjoni kõigil tasanditel;
2 Points out that there is still real danger of bureaucratisation of the Commission through the proliferation of burdensome rules and cumbersome procedures; therefore calls for further development of procedures and management at all levels in the Commission;
4. on arvamusel, et ELi programme jälgitakse praegu ulatuslikult kontrolli ja õiguslikkuse seisukohalt, aga kahjuks ei pöörata samavõrra tähelepanu kokkulepitud ajavahemikus saavutatud tegelikele tulemustele; on seisukohal, et saavutatud tulemustele tuleks pöörata palju rohkem tähelepanu komisjoni kogu aastase tegevuse hindamisel, sealhulgas eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus;
Is of the opinion that currently, EU programmes are being scrutinised extensively with regard to controls and legality, but, unfortunately, that the same amount of attention is not given to the actual results achieved over their agreed period; considers that much greater attention should be paid to results achieved when evaluating the overall annual performance of the Commission, including in the discharge procedure;