natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– kvaliteetsetele avalikele teenustele juurdepääsu tagamist.
- ensure universal access to high-quality public services.
Teatavasti on sotsiaalkaitsesüsteemidel tähtis roll sellise sotsiaalse ühtekuuluvuse taseme tagamisel, mis on vajalik majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks, sotsiaalse kaasatuse tagamiseks, tööturult tõrjutud inimeste haridustaseme parandamiseks, põhiõiguste teostamise ja võrdsete võimaluste tagamiseks.
It is well-known that social protection systems have an important role to play in ensuring the level of social cohesion needed for economic and social development, in guaranteeing social inclusion, in improving the level of training of people excluded from the labour market, and in guaranteeing the exercise of fundamental rights and equal opportunities.
On elanikerühmi ja kõige haavatavamad rühmad, rääkimata puuetega inimestest, sisserändajatest, paljulapselistest peredest ja üksikvanemaga peredest, krooniliste haigustega inimestest ja kodututest, kes vajavad toetusi, mis tagaks neile inimväärse sissetuleku.
There are sections of the population and more vulnerable groups, not forgetting those people with disabilities, immigrants, large or single-parent families, the chronically ill and the homeless, who need support to guarantee them a decent income.
Erinevad kogemused miinimumsissetuleku valdkonnas koos sotsiaalse kaasamise meetmetega näitab enamikus Euroopa Liidu riikides, et see on oluline täiendav vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise võimalus.
The various experiments with minimum incomes carried out in most of the European Union countries, accompanied by social integration measures, show that this is a further essential way of combating poverty and social exclusion.
Seetõttu võib sotsiaalkaitsesüsteemide põhiaspekti, miinimumsissetuleku kindlustamist määratleda kui rahasummat, mis on tagatud nende jaoks, kes ilma abita ei suuda seda teenida.
As a key part of social protection systems, the provision of a minimum income can therefore be defined as a guaranteed financial sum for those who cannot achieve this without help.
Õigus miinimumsissetulekule on universaalne (kehtib kõigile kodanikele) ja see ei sõltu maksete tegemisest (selleks ei ole vaja teha perioodilisi makseid fondi, nagu kindlustuse puhul).
The right to a minimum income is universal (applicable to all citizens) and non-contributory (does not require periodic payments into a fund, such as insurance).
See meede eksisteerib paljudes Euroopa riikides ja seda iseloomustab erinevates avaldumisvormides miinimumsissetuleku tagamine, mida peetakse kodanike toimetulekuks hädavajalikuks, lisaks pakutakse stiimuleid selleks, et abisaajad muutuksid sellest abist sõltumatuks.
This measure exists in several European countries and is characterised, in its various forms, by the guarantee of a minimum level of income, regarded as essential for subsistence, together with the development of incentives so that beneficiaries can become independent of this support.
Seda toetust ergutati andma soovituses 92/441/EMÜ, milles määratleti sotsiaalkaitsesüsteemides tagatud piisavate toimetulekuvahendite ja sotsiaalabi ühised kriteeriumid.
This was encouraged by Recommendation 92/441/EEC, which adopted the definition of common criteria concerning ‘sufficient resources and social assistance in social protection systems’.
2005. aasta veebruaris avaldatud sotsiaalmeetmete kavas kordas komisjon oma kohustust avaldada selle kohta teatis, mille ta avaldas 2006. aastal, kuid üksnes nõuandvas vormis.
In the Social Agenda, published in February 2005, the European Commission reiterated its commitment to publish a communication on this issue, which it did in February 2006, but only in the form of a consultation.
Seejärel avaldas komisjon 3. oktoobril 2008 soovituse KOM(2008)0639 , milles käsitletakse komisjoni soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta, ning Euroopa Parlament võttis 6. mail 2009 vastu samateemalise resolutsiooni.
Subsequently, in 2008, the Commission submitted Recommendation COM(2008)0639 of 3 October 2008 on the active inclusion of people excluded from the labour market, and Parliament adopted its resolution on this topic on 6 May 2009.
Tabel I Vaesuspiir ja vaesuse ohu määr
Table I - Poverty threshold and at-risk-of-poverty rate
(ostujõu pariteet)
(in PPS)
Vaesuse ohu määr elanikkonnas
At-risk-of-poverty rate for:
65 aastat või vanemad
65 or above
17 p
17 p
Tabel II Materiaalse vara puudumine 2008. aastal
Table II - Material deprivation, 2008
Materiaalse vara puudumise määr
Material deprivation rate
Elanikkonna protsent, kellel puudub:
% of population who cannot afford:
eine iga päev
A proper meal every day
isiklik sõiduk
A personal car
Tšehhi Vabariik
Czech Rep.
Tööhõivevõimaluste arendamine uue säästva majanduse raames
on developing the job potential of a new sustainable economy
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS ......................................................23
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............23
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS .........26
OPINION Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 26
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS ............30
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............30
regionaalarengukomisjonI ARAMUS ....................................................................36
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................36
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS .........40
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...40
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................45
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................46
tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames
on developing the job potential of a new sustainable economy
– võttes arvesse komisjoni teatist „Säästva arengu kaasamine ELi poliitikavaldkondadesse: Euroopa Liidu säästva arengu strateegia läbivaatamine 2009. aastal” ( KOM(2009)0400 );
– having regard to the Commission communication entitled 'Mainstreaming sustainable development into EU policies: 2009 Review of the European Union Strategy for Sustainable Development' ( COM(2009)0400 ),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa ( KOM(2010)0193 );
– having regard to the Commission proposal for a Council Decision on guidelines for the employment policies of the Member States, Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines ( COM(2010)0193 ),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 106/2008 ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (uuesti sõnastatud)
– having regard to Regulation (EC) No 106/2008 of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on a Community energy-efficiency labelling programme for office equipment (recast version)
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (uuesti sõnastatud)
– having regard to Directive 2010/31/EU
ELT L 153, 18.06.10, lk 13 ;
OJ L 153, 18.6.2010, p.
– võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” ( KOM(2009)0147 ) ja oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni selle kohta
– having regard to the Commission White Paper entitled 'Adapting to climate change: Towards a European framework for action' ( COM(2009)0147 ) and its resolution thereon of 6 May 2010
Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2010)0154 . ;
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Keskkonnahoidlik transport” ( KOM(2008)0433 );
– having regard to the Commission communication entitled 'Greening Transport' ( COM(2008)0433 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Väliskulude sisestamise strateegia” ( KOM(2008)0435 );
– having regard to the Commission communication entitled 'Strategy for the internalisation of external costs' ( COM(2009)0435 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiapoliitika” ( KOM(2007)0001 );
– having regard to the Commission communication entitled 'An Energy Policy for Europe' ( COM(2007)0001 ),
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2009. aasta kohtumise järeldusi, eelkõige punkte 21–24;
– having regard to the conclusions of the European Council of 10/11 December 2009, in particular points 21-24,
– võttes arvesse nõukogu eesistuja 2009. aasta ettekannet ELi säästva arengu strateegia läbivaatamise kohta
– having regard to the Council Presidency Report on the 2009 Review of the EU Sustainable Development Strategy
CNS ST16818/09, 1.12.2009. ;
CNS ST16818/09, 1.12.2009. ,
– võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja UNFCCC Kyoto protokolli;
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the Kyoto Protocol to the UNFCCC,
– võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma 2007. aasta dokumenti „Kliimamuutused 2007: kokkuvõttev aruanne, I, II ja III töörühma panus valitsustevahelise kliimamuutuste töörühma neljandasse hindamisaruandesse”;
– having regard to the 2007 IPPC document entitled 'Climate Change 2007: Synthesis Report, Contribution of Working Groups I, II and III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change',
– võttes arvesse Sterni 2006. aasta läbivaatusaruannet kliimamuutuste majandusmehhanismide kohta;
– having regard to the 2006 Stern Review Report on the Economics of Climate Change,
– võttes arvesse UNEPi, ILO, IOE ja ITUCi 2008. aasta keskkonnahoidlike töökohtade algatust „Keskkonnahoidlikud töökohad: suund inimväärsele tööle jätkusuutlikus, madalate süsinikdioksiidi näitajatega maailmas”;
– having regard to the 2008 UNEP, ILO, IOE and ITUC Green Jobs Initiative entitled 'Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World',
– võttes arvesse ILO märgukirja „Säästva arengu globaalsed ülesanded: keskkonnahoidliku tööhõive strateegiad”, mille ILO esitas 11.–13. mail 2008. aastal Jaapanis Niigatas peetud G8 tööhõive- ja tööministrite konverentsile;
– having regard to the ILO background note entitled 'Global Challenges for Sustainable Development: Strategies for Green Jobs' submitted to the G8 Labour and Employment Ministers Conference held in Niigata, Japan, from 11 to 13 May 2008,
– võttes arvesse 25. juunil 2009. aastal ministrite tasemel toimunud nõukogu kohtumisel vastuvõetud OECD deklaratsiooni keskkonnahoidliku majanduskasvu kohta ning jätkuvat keskkonnahoidliku majanduskasvu strateegiat;
– having regard to the OECD's 'Declaration on Green Growth', adopted at the Council Meeting at Ministerial Level held on 25 June 2009, and its ongoing Green Growth Strategy,
– võttes arvesse Greenpeace’i ja Euroopa Taastuvenergia Nõukogu (EREC) 2009. aasta aruannet „Töötades kliima heaks: taastuvenergia ja keskkonnahoidlike töökohtade revolutsioon”;
– having regard to the 2009 Greenpeace and European Renewable Energy Council (EREC) report entitled 'Working for the climate: renewable energy and the green job revolution',
– võttes arvesse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC) ja Sotsiaalse Arengu Instituudi (SDA) 2007. aasta aruannet „Kliimamuutused ja tööhõive: kliimamuutuste mõju EL-25 tööhõivele ja CO2 heite vähendamise meetmed aastani 2030”;
– having regard to the 2007 European Trade Union Confederation (ETUC) and Social Development Agency (SDA) report on 'Climate Change and Employment: Impact on employment in the European Union-25 of climate change and CO 2 emission reduction measures by 2030',
– võttes arvesse Ruhr Economic Papers’i numbrit 156 teemal „Taastuvenergia tehnoloogia edendamisest tulenev majanduslik mõju, Saksamaa kogemus”;
– having regard to Ruhr Economic Papers 156 "Economic impacts from the Promotion of Renewable Energy Technologies, The German Experience",
– võttes arvesse Taani Poliitikauuringute keskuse (CEPOS) väljaannet „Tuuleenergia Taani näitel”;
– having regard to CEPOS publication "Wind Energy, the case of Denmark",
– võttes arvesse kuningas Juan Carlose nimelise ülikooli väljaannet „Uurimus taastuvenergia allikatele antava riigiabi mõjust tööhõivele”;
– having regard to the Universidad Rey Juan Carlos publication "Study of the effects on employment of public aid to renewable energy sources",
– võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2007. aasta teatist kommertskasutusele eelnevate hangete kohta (KOM(2007) 799);
– having regard to the Commission Communication of 14 December 2007 on pre-commercial procurement (COM(2007) 799),
– võttes arvesse komisjoni aruannet „Tööhõive Euroopas 2009”, eelkõige 3. peatükki kliimamuutuste mõjust tööturule;
– having regard to the Commission's 'Employment in Europe 2009' report, in particular Chapter 3: Climate change and labour market outcomes,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa majanduse taastamise kava” ( KOM(2008)0800 ) ja oma 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni selle kohta
– having regard to the Commission communication entitled 'A European Economic Recovery Plan' ( COM(2008)0800 ) and its resolution thereon of 11 March 2009
– võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa majanduse elavdamine” ( KOM(2009)0114 );
– having regard to the Commission communication entitled 'Driving European recovery' ( COM(2009)0114 ),
– võttes arvesse Euroopa tööturu osapoolte ühist 18. oktoobri 2007. aasta analüüsi „Euroopa tööturgude ees seisvad peamised väljakutsed”;
– having regard to the European social partners' joint analysis, entitled 'Key challenges facing European labour markets', of 18 October 2007,
– võttes arvesse Euroopa tööturu osapoolte 2002. aasta „Pädevuste ja kvalifikatsioonide elukestva arendamise tegevusraamistikku”;
– having regard to the European social partners' 2002 'Framework of actions for the lifelong development of competencies and qualifications',
– võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (CEDEFOP) 2009. aasta uuringuaruannet uute oskuste vajadusest keskkonnahoidlikus majanduses;
– having regard to the European Centre for the Development of Vocational Training (CEDEFOP) 2009 research paper entitled 'Future Skills Needs for the Green Economy',
– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust ( A7-0234/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Regional Development and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0234/2010 ),
A. arvestades, et 2009. aastal seadis Euroopa Ülemkogu säästva arengu Lissaboni lepingu keskseks eesmärgiks; arvestades, et ELi säästva arengu strateegia suunised hõlmavad majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste huvide ühitatud kaalutlemist, sotsiaalse dialoogi tugevdamist, ettevõtete sotsiaalse vastutuse suurendamist ning ettevaatuse ja „saastaja maksab” põhimõtet;
A. whereas, in 2009, the European Council confirmed that sustainable development is a key objective of the Lisbon Treaty; whereas the guidelines of the EU sustainability strategy include the combined consideration of economic, social and ecological interests, intensifying social dialogue, greater social responsibility for companies and the precaution and polluter pays principles,
B. arvestades, et Euroopa 2020 strateegia keskmeks on sotsiaalse, ressursitõhusa, keskkonnasõbraliku ja konkurentsivõimelise majanduse edendamine;
B. whereas the promotion of a social, resource-efficient, ecological and competitive economy is one of the focuses of the Europe 2020 strategy,
C. arvestades, et tööstusriigid peaksid vastavalt Kopenhaageni kokkuleppele võrreldes 1990. aastaga vähendama 2050. aastaks CO2 heidet 80–90%;
C. whereas industrialised countries should according to the Copenhagen Accord reduce their carbon dioxide emissions by 80-90% of the 1990 level by 2050,
D. arvestades, Euroopas on kliimamuutusel piirkondadele erinev mõju; arvestades, et vastavalt komisjoni uuringule
D. whereas the impact of climate change in Europe varies from one region to another; whereas according to a Commission study
Komisjoni talituste töödokument „Piirkonnad 2020 – ELi piirkondade tulevaste väljakutsete analüüs”, november 2008, kättesaadav aadressil:
Commission staff working paper entitled ‘Regions 2020 – An Assessment of Future Challenges for EU Regions’, November 2008, available at:
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf. on kliimamuutuse survest eriti ohustatud Lõuna- ja Ida-Euroopa piirkonnad, kus elab üle kolmandiku ELi elanikest ning arvestades, et kõige kaitsetumad rahvastikurühmad saavad selle läbi kõige enam kannatada ja seetõttu võib suureneda piirkondlik ja sotsiaalne ebavõrdsus;
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf. the regions in southern and eastern Europe, where more than one third of the European Union’s population lives, are particularly exposed to the pressure of climate change, whereas the most vulnerable population groups are those worst affected, and whereas greater regional and social imbalances may develop as a result,
E. arvestades, et üleminek säästvale majandusele avaldab sektoriti erinevat positiivset mõju, nimelt sellega, et töökohti luuakse, need asenduvad uutega või kaovad osaliselt; arvestades, et kõik töökohad tuleks kohandada säästva ja ressursitõhusa tootmise ja töömeetoditega ning seetõttu puudutab suurim kohandamisvajadus olemasolevaid töösuhteid, ning et soovitavaks muutuvad paindlikud töösuhted;
E. whereas the change towards a more sustainable economy has different positive effects on different sectors, namely, whereas jobs are created, replaced, or partially cease to exist; whereas all jobs should be adapted to sustainable, resource-efficient production and working methods, and the greatest need for adaptations therefore arises in existing employment relationships, with flexible employment relationships being desirable,
F. arvestades, et demograafilisi muutusi käsitlevas rohelises raamatus (KOM(2005) 94) esitatud arvandmed näitavad, et ajavahemikus 2005–2030 väheneb ELis tööealine elanikkond 20,8 miljoni (6,8%) inimese võrra, ning arvestades, et üle 60-aastaste inimeste arv tõuseb praegu kaks korda kiiremini kui enne 2007. aastat – varasema miljoni asemel igal aastal ligi kahe miljoni võrra;
F. whereas figures in the Green Paper on Demographic Change (COM(2005) 94) show that the working age population of the EU will fall by 20.8 million (6.8%) between 2005 and 2030 and whereas the number of people aged over 60 is now increasing twice as fast as it did before 2007 – by about two million every year compared to one million previously,
G. arvestades, et selle muutuse tõttu võib tööhõive stabiliseeruda, töökohtade arv suureneda ja selle mõju võib levida naaberturgudele ning arvestades, et kui on loodud usaldusväärsed raamtingimused, võib täheldada töövõimaluste ja töökohtade kindluse pidevat kasvu, mida stabiliseerib suurenev eksport;
G. whereas this change has the potential to stabilise employment and to increase the number of jobs, with considerable spill-over effects, whereas, where reliable framework conditions have been introduced, a constant rise in employment possibilities and job security can be noted, which is stabilised by increasing exports,
H. arvestades, et vajalikku majanduskasvu ja sellest tulenevat tööhõive suurenemist saab uuenduspõhises majanduses saavutada vaid siis, kui Euroopa teadlased ja ettevõtted on võimelised muutma oma uurimistulemused kaubanduslikeks toodeteks ning arvestades, et komisjoni innovatsiooni tulemustabel näitab, et innovatsioonilõhe USAga on 30% ja Jaapaniga 40%;
H. whereas the necessary economic growth and resulting employment gains in an innovation-based economy cannot be achieved unless European researchers and businesses are able to convert their research results into commercial products, whereas the Commission’s Innovation Scoreboard shows an innovation gap of 30% with the USA and 40% with Japan,
I. arvestades, et mõnes uues sektoris ei ole veel sotsiaalse dialoogi struktuure; arvestades, et on uusi sektoreid, kus kollektiivlepinguid ei ole või olemasolevaid lepinguid ei rakendata ning puuduvad ka sektoripõhised reeglistikud; arvestades, et kõik sektorid on suure surve all, et oma konkurentsivõimet tõsta ning arvestades, et kõrge tööpuudusega piirkondades valitseb suur surve aktsepteerida kehvi töötingimusi;
I. whereas in some new sectors social dialogue structures do not yet exist; whereas there are cases of new sectors where collective agreements do not exist, or existing ones are not applied, and sector-specific codes do not exist either; whereas all sectors are subject to great pressure to increase their competitiveness, whereas, in regions with high unemployment, the pressure to accept poor working conditions is high,
J. arvestades, et viimase kahe aastakümne jooksul on ELi tööturul tekkinud pikaajaline tööalane ebakindlus ning et ennekõike noored töötavad üha sagedamini lühiajaliste lepingute ja halvemate töötingimustega, ning arvestades, et sellises olukorras loodud töökohti ei saa pidada jätkusuutlikeks ning arvestades, et nende struktuuriliste puudustega tuleb tegeleda töövõimaluste arendamisel uue säästva majanduse raames;
J. whereas a long-term job insecurity has developed in the EU labour market over the last two decades, with young people especially tending increasingly to work on short-term contracts with poorer working conditions, whereas new jobs created under these circumstances cannot be regarded as sustainable, whereas these structural deficiencies need to be addressed in the context of seeking to develop the job potential of a new sustainable economy,
K. arvestades, et üleminekut uuele säästvale majandusele ei tohiks kasutada kui ettekäänet kõige kaitsetumate ja vähem kvalifitseeritud töötajate tööturult väljajätmiseks ning arvestades, et seetõttu tuleks vältida nn kooreriibumise efekti, mille esimesteks ohvriteks on kõige madalama kvalifikatsiooniga töötajad;
K. whereas the transition towards a new sustainable economy should not be a pretext for excluding the most vulnerable and least qualified workers from the employment market, whereas, therefore, there is a need to avoid the ‘cream-skimming’ effect of which the least qualified workers would be the first victims,
L. arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on Lissaboni lepingu eesmärk ja üks aastatuhande arengueesmärk; arvestades, et naised on mitmes sektoris alaesindatud ega saa seetõttu uue säästva majanduse tööhõive kasvust võrdsel määral osa;
L. whereas gender equality is an objective of the Lisbon Treaty and one of the Millennium Development Goals; whereas women are underrepresented in various sectors, and can therefore not profit from the increase in jobs in the new sustainable economy to the same extent,
M. arvestades, et uus majandus kujuneb välja väheneva töötajaskonnaga vananevas ühiskonnas, mistõttu tekib vajadus suurendada naiste huvi palgatöö vastu, kohandada selleks töökorraldust ja valmistada kõigi valdkondade tööandjaid ette mitmekesisema tööjõu palkamiseks;
M. whereas a new economy will take shape in an ageing society with a shrinking workforce, making it necessary to attract more women to perform paid labour by adapting work organisation and preparing employers in all sectors for a more diverse workforce,
N. arvestades, et hiljutiste uuringute kohaselt annab naiste esindatus kõigil vastutustasanditel ettevõtetele lisandväärtust, eriti nende majandustulemustes;
N. whereas, according to recent studies, the presence of women at all levels of responsibility provides added value for companies, in particular with regard to their economic performance,