natgillin/translations-raw huggingface dataset:
e) valgustusprojektis kavandatud sisseehitatud valgustusseadmed , mille puhul on arvesse võetud ruumi funktsioonidele vastavaid valgustuse tasemeid, inimeste kohalolekut, piisavas ulatuses loomuliku valguse kättesaadavust, valgustustasandite paindlikku kohandamist, kusjuures arvestatakse otstarvete erinevusi ning asjaolu, kas seade on mõeldud elamute või mitteeluhoonete valdkonna tarbeks ;
(e) build-in lighting systems defined by a lighting design taking into account the appropriate lighting levels for the functions executed at room level, the presence of persons, the availability of the appropriate level of natural light, the flexible adoption of light levels which respect the differences of functions and whether the installation is for the residential or non- residential sector.
I lisa – punkt 5 – alapunkt h a (uus)
Annex I – point 5 – point h a (new)
h a) hulgikaubanduse ja logistika ehitised;
(ha) wholesale and logistics buildings;
"Hulgi- ja jaekaubandusrajatised" on liiga lai kategooria, kuna see hõlmaks logistikakeskusi, eraldi kauplusi, kaubanduskeskusi ja mitmesuguse kasutusega ärihooneid, mis kõik on oma energiavajaduse poolest isesugused.
‘Wholesale and retail trade services buildings’ is too broad a category as this would encompass logistics centres, stand alone stores, shopping centre and commercial mixed use buildings, each of which is unique in terms of its energy needs.
II lisa – punkt 1 – sissejuhatav osa
Annex II – point 1 – introductory part
Pädevad asutused või asutused, kellele pädev asutus on delegeerinud sõltumatu kontrollisüsteemi rakendamise ülesanded, valivad juhuslikult välja vähemalt 0,5 % aasta jooksul väljastatud energiamärgistest ja kontrollivad neid.
The competent authorities or bodies to whom responsibilities for implementing the independent control system have been delegated by the competent authorities shall make a random selection of at least 0.5 % of all the energy performance certificates issued annually and subject these to verification.
Kontrollimine toimub ühel allpool osutatud kolmest eri tasemest ning igal tasemel kontrollitakse vähemalt statistiliselt märkimisväärset osa valitud energiamärgistest:
The verification shall be carried out at one of the three alternative levels indicated below and each verification level shall be carried out at least for a statistically significant proportion of the certificates selected:
Pädevad asutused või asutused, kellele pädev asutus on delegeerinud sõltumatu kontrollisüsteemi rakendamise ülesanded, valivad juhuslikult välja vähemalt 0,5 % aasta jooksul iga eksperdi poolt väljastatud energiamärgistest ja kontrollivad neid.
The competent authorities or bodies to whom responsibilities for implementing the independent control system have been delegated by the competent authorities shall make a random selection of at least 0.5 % of all the energy performance certificates issued annually by each expert and subject these to verification.
Kui sõltumatu ekspert on väljastanud ainult mõned märgised, valivad pädevad asutused või organid juhuslikult välja vähemalt ühe märgise ja kontrollivad seda.
If an independent expert issues only a few certificates, the competent authorities or bodies shall make a random selection of at least one certificate and subject it to verification.
Märgiste ja ülevaatusaktide kehtivuse ja kvaliteedi kontrollimise sõltumatut süsteemi oleks vaja tugevdada, tagades, et iga eksperdi tööd kontrollitakse regulaarselt.
The independent control system to check the validity and quality of the certificates and inspection reports should be strengthened by ensuring that the work of each expert is regularly controlled.
Kui avastatakse eeskirjade eiramine, aitab teise tasandi kontroll koos sanktsioonide kehtestamisega süüdlasest eksperdile hoida ära märgiste ja ülevaatusaktide kvaliteedireeglite rikkumisi.
In case of irregularities, a second level of checks, together with the imposition of sanctions on the experts at fault, will deter infractions of the rules on the quality of the certificates and inspection reports.
II lisa – punkt 1 a (uus)
Annex II – point 1 a (new)
Kui kontrolli käigus avastatakse eeskirjade eiramine, valivad pädevad asutused või organid juhuslikult veel viis sama eksperdi väljastatud märgist ja kontrollivad neid.
If the checks demonstrate non compliance, the competent authorities or bodies shall make a random selection of an additional five certificates issued by the same expert and subject these to verification.
Kui täiendava kontrolli käigus tuvastatakse eeskirjade eiramine, määravad pädevad asutused või organid eksperdile karistuse; kõige tõsisemate rikkumiste korral võib eksperti karistada akrediteeringu äravõtmisega.
Competent authorities or bodies shall impose penalties on the expert if the additional checks show non-compliance; the most serious infringements may be punished with the withdrawal of the expert’s accreditation.
II lisa – punkt 2 – sissejuhatav osa
Annex II – point 2 – introductory part
Pädevad asutused või asutused, kellele pädev asutus on delegeerinud sõltumatu kontrollisüsteemi rakendamise ülesanded, valivad juhuslikult välja vähemalt 0,1 % aasta jooksul väljastatud ülevaatusaktidest ja kontrollivad neid.
The competent authorities or bodies to whom responsibilities for implementing the independent control system have been delegated by the competent authorities shall make a random selection of at least 0.1 % of all the inspection reports issued annually and subject these to verification.
Kontrollimine toimub ühel allpool osutatud kolmest eri tasemest ning igal tasemel kontrollitakse vähemalt statistiliselt märkimisväärset osa valitud ülevaatusaktidest:
The verification shall be carried out at one of the three alternative levels indicated below and each verification level shall be carried out at least for a statistically significant proportion of the inspection reports selected:
Pädevad asutused või asutused, kellele pädev asutus on delegeerinud sõltumatu kontrollisüsteemi rakendamise ülesanded, valivad juhuslikult välja vähemalt 0,1 % aasta jooksul iga eksperdi poolt väljastatud ülevaatusaktidest ja kontrollivad neid.
The competent authorities or bodies to whom responsibilities for implementing the independent control system have been delegated by the competent authorities shall make a random selection of at least 0.1 % of all the inspection reports issued annually by each expert and subject these to verification.
Kui sõltumatu ekspert on väljastanud ainult mõned ülevaatusaktid, valivad pädevad asutused või organid juhuslikult välja vähemalt ühe ülevaatusakti ja kontrollivad seda.
If an in dependent expert issues only a few inspection reports, the competent authorities or bodies shall make a random selection of at least one inspection report and subject it to verification .
III a lisa
Annex III a
Kulutõhusate tasemete arvutamise ühtse metoodika põhimõtted
Principles for a common methodology on calculating cost-optimal levels
Kulutõhusate tasemete arvutamise ühtse metoodika esitamisel võtab komisjon arvesse vähemalt järgmisi põhimõtteid:
In setting a common methodology for calculating cost-optimal levels, the Commission shall take into consideration at least the following principles:
– määrata kindlaks hindamisele kuuluvate energiatõhususe ja energiavarustuse tehniliste meetmete paketid (näiteks ehitise välispiirde või selle osade isolatsioon, või energiatõhusamad tehnilised ehitussüsteemid);
- define technical packages (for example, insulation of the building's envelope or parts thereof, or more energy efficient technical building systems) of energy efficiency and energy supply measures to be assessed;
– määratleda täielikud tehniliste meetmete paketid selliste hoonete saamiseks, mille energia netotarve võrdub nulliga;
- define complete technical packages designed to obtain net zero energy buildings
hinnata võrdluse aluseks olevate ehitiste kütte ja jahutuse energiatarvet, kasutatud primaarenergiat ja süsinikdioksiidi heitkoguseid (kaasa arvatud määratletud tehniliste meetmete pakettide osas);
- assess heating and cooling energy demand, delivered energy, used primary energy and CO 2 -emissions of the reference buildings (including the defined technical packages applied);
– hinnata võrdluse aluseks olevatele ehitistele kohaldatavate tehniliste meetmete pakettide vastavaid kulusid – energiaga seotud investeeringute kulusid, energiakulusid ja muid jooksvaid kulusid.
- assess the corresponding, energy related investment costs, energy costs and other running costs of the technical packages applied to the reference buildings.
Ehitise energiatõhususe miinimumnõuete eri tasemete kulutõhusust hinnatakse selliselt, et arvutatakse võrdluse aluseks olevale ehitisele kohaldatavate tehnilise meetmete pakettide põhjal välja ehitise olelusringi kulud ning võrreldakse neid energiatõhususe ja/või süsinikdioksiidi heitkogustega.
By calculating the life-cycle costs of a building on the basis of technical packages of measures applied to a reference building and setting them in relation to the energy performance and/or CO 2 emissions, the cost-efficiency of different levels of minimum energy performance requirements shall be assessed.
III b lisa (uus)
Annex III b (new)
III b lisa
Annex III b
Ehitiste energiatõhususe parandamise rahastamisvahendid
Financial instruments for improving the energy performance of buildings
Piiramata siseriiklike õigusaktide kohaldamist, võtavad liikmesriigid kasutusele vähemalt kaks alljärgnevas loetelus nimetatud rahastamisvahendit:
Without prejudice to national legislation, Member States shall implement at least two financial instruments from the following list:
a) madalam käibemaksumäär energiasäästlike, suure energiatõhususega ning taastuvenergia toodete ja teenuste puhul;
(a) VAT reductions for energy saving, high energy performance and renewable energy goods and services;
b) muud maksuvähendused energiasäästlike toodete ja teenuste või energiatõhusate ehitiste puhul, sealhulgas üksikisiku ja ettevõtte tulumaksusoodustused;
(b) other tax reductions for energy saving goods and services or energy efficient buildings, including fiscal rebates on income or property taxes;
d) subsideeritud laenuskeemid või madala intressiga laenud;
(d) subsidised loan schemes or low interest loans;
g) nõuded energiatarnijate suhtes või kokkulepped nendega kõikidele tarbijatele rahalise toetuse pakkumise kohta;
(g) requirements on or agreements with energy suppliers to offer financial assistance to all categories of consumers;
Energiatõhususe tähtsus
The Importance of Energy Efficiency
Euroopa ees seisavad seoses energiavarustuse ja -nõudlusega mitmed suured lühiajalised, keskpikad ja pikaajalised väljakutsed.
Europe faces a series of major short, medium and long term challenges relating to energy supply and demand.
Euroopa vajab säästlikku, vähese süsinikdioksiidi heitega tulevikku.
Europe needs a sustainable, low carbon future.
EL on seadnud endale aastaks 2020 väga ambitsioonikad eesmärgid: vähendada kasvuhoonegaase 20 % võrra (30 % võrra, kui saavutatakse rahvusvaheline kokkulepe), säästa 20 % energiatarbimisest suurendatud energiatõhususe abil ning rahuldada 20 % energiavajadustest taastuvatest energiaallikatest.
The EU has set itself very ambitious targets for 2020: cutting greenhouse gases by 20% (30% if international agreement is reached), saving 20% of energy consumption through increased energy efficiency and meeting 20% of our energy needs from renewable sources.
Samuti on EL silmitsi märkimisväärse majandusliku langusega.
The EU also faces a considerable economic downturn .
SKT langes EL27 alal 2008. aasta kolmandas kvartalis eelmise kvartaliga võrreldes 0,2 %.
GDP declined by 0.2% in the EU27 during the third quarter of 2008, compared with the previous quarter.
Euroalal oli hooajaliselt korrigeeritavate 2008. aasta novembris avaldatud andmete kohaselt töötus kuni 7,8 %.
In the euro area (EA15) seasonally-adjusted unemployment rate was up to 7.8% in November 2008.
Energia hind ning energiavarustuse kindlus on kriitilised tegurid nii ELi konkurentsivõimelisuse kui ka tema kodanike heaolu jaoks.
The price and reliability of energy supply will be a critical factor in both EU competitiveness and the wellbeing of its citizens .
ELi tasandil on viimase kahe aasta jooksul suurenenud kodumajapidamiste energiahind märkimisväärselt: elekter 15 %, gaasiõli 21 % ning maagaas 28 %.
At EU level, over the last two years, energy prices for households have increased substantially: by 15% for electricity, 21% for gasoil and 28% for natural gas.
Sellel on märkimisväärne mõju ühiskonna kõige haavatavamatele liikmetele.
This will have had significant impacts on the most vulnerable members of society.
Keskkonnasõbralike töökohtade edendamine võib olla oluline osa ELi regenereerimiskavast.
Promoting 'green jobs' has the potential to be a critical part of the EU recovery plan .
Investeeringud energiatõhususse, mis on tihti töömahukad, omavad eriti tähtsat rolli töökohtade loomisel.
Investments in energy efficiency, which are often labour intensive, have a particularly important role to play in job creation.
Komisjoni tellitud uurimistöö osutab, et investeeringud energiatõhususse loovad sama palju või enam töökohti kui investeeringud traditsioonilistesse infrastruktuuridesse (teed, sillad ja energia ülekanne).
Research commissioned by the Commission indicates that investments in energy efficiency generate as much or more employment as investments in traditional infrastructures (road, bridges, or energy transmission).
Gaasikriis 2008. aasta lõpus ning 2009. aasta alguses juhtis tähelepanu ELi energiavarustuse probleemidele ning ELi sõltuvusele väljastpoolt tarnitavast gaasist.
The gas crisis at the end of 2008 and the beginning of 2009 underlined the challenges to the EU's security of supply, and its dependency on external gas supply .
EL27 energiavajadusest rahuldatakse 51 % impordi abil.
The EU-27 depends on imports for 51% of its energy needs.
Suurenev energiatõhusus on kõige tulusam viis ELile, et saavutada CO 2 heite vähendamise eesmärk, luua töökohti, vähendada äriettevõtete kulusid, tegelda energiahinna tõusu sotsiaalsete mõjudega ning vähendada ELi kasvavat sõltuvust välistest energiatarnijatest.
Increasing energy efficiency is the most cost effective way for the EU to: deliver its CO2 emissions goals, create jobs, reduce costs for business, address the social impacts of energy price rises and reduce the EU's growing dependency on external energy suppliers.
Ehitiste, mis tarbivad umbes 40 % energiast, energiatõhususe parandamine on eriti oluline samm.
Improving the energy performance of buildings, which represents around 40% of energy consumption, is a particularly critical step.
Arvestades eespool kirjeldatut, on praegu ELi jaoks õige hetk ehitiste energiatõhususe direktiiv taas läbi vaadata ning seda parandada.
Given the context described above, it is now the right moment for the EU to revisit and improve the Energy Performance of Buildings Directive.
Takistused edasiliikumise teel
Barriers to Progress
Komisjoni väljendatud kavatsus direktiiv uuesti sõnastada on kahesuunaline:
The Commission's stated intention in proposing this recast is two-fold:
· kasutada kogemusi, mis on saadud alates algse direktiivi jõustumisest 2002. aastal;
· To apply the experience obtained since the original Directive came into force in 2002;
· kindlustada selle õigusakti sätete ühtsem ja karmim kohaldamine.
· To ensure a more uniform and rigorous application of the provisions of this legislation.
Uuestisõnastamise põhimõtet on laialt tervitatud ehitus- ja energiasektoris.
The principle of the recast has been broadly welcomed within the construction and energy sectors.
Kuid see ei tähenda siiski, et see ei vaja põhjalikku uurimist ja muutmist.
But this does not mean however that it does not require close examination and amendment.
Konkreetsemalt on uuestisõnastamine vastamisi probleemiga, mis seisneb kehtiva direktiivi rakendamise pettumust äratavas tasemes.
In particular, the recast faces a challenge give the disappointing level of implementation of the current Directive.
22 liikmesriiki väidavad, et direktiiv on täielikult üle võetud, kuid komisjon on väljendanud pettumust energiatõhususe meetmete rakendamise taseme üle paljudes liikmesriikides; ning (kuigi konkreetsed andmed puuduvad) eeldatakse, et paljudes liikmesriikides on uute ehitiste ja ümberehituste, mis hõlmaksid märkimisväärset energiatõhususe parandamist, arv väike.
22 Member States claim full transposition, but the Commission has expressed disappointment with the level of implementation of energy efficiency measures in many Member States; and (although there is no concrete data) the perception is that number of new buildings and renovations incorporating significant energy efficiency improvements are low in many Member States.
Mõned takistused edasiliikumisele on:
Some of the barriers to progress are:
Teadlikkuse puudumine rahalise säästmise võimaluse kohta.
Lack of awareness about the possibility of financial savings.
See takistus on vaja kõrvaldada teabekampaaniate abil.
This barrier must be removed by information campaigns.
Ebakindlus ja usaldamatus saavutatava säästu suuruse suhtes.
Uncertainty and mistrust about the quantity of the savings that will be achieved.
Sertifitseerimine ja kvaliteedijuhtimine aitavad suurendada usaldust energia säästmise meetmete suhtes.
Certification and quality management can help to increase the confidence in the results of energy saving measures.
Juurdepääsu puudumine finantseerimisele, et teha suuri investeeringuid energia säästmise meetmetesse.
Lack of access to finance for large investments in energy saving measures.
Valitsused peaksid looma rahalise toetuse programmid, et kindlustada, et pangad saaksid pakkuda rahalisi vahendeid.
Governments should set up financial support programs and help to ensure banks can offer finance.
Kaasnev pingutus, eriti remontimise ja renoveerimise puhul.
The 'effort' involved - particularly for refurbishment and renovation.
Teabekampaaniad ning abiprogrammid peaksid keskenduma keskkonnasõbralikele investeerimisvõimalustele, näiteks kui tegevusala muutub, koos piirkonna keskkonna parandamise programmidega.
Information campaigns and support programs should focus on natural investment opportunities, e.g. when occupation changes, combined with district upgrading programs.
Direktiivi vajalikud parandused
Improvements needed to the Directive
Direktiiv peaks kajastama nõutava rahastamise vajadust lisaks sätestatavatele miinimumstandarditele ning nõuetele.
The Directive should reflect the need for adequate financing to accompany the minimum standards and requirements that will be established.
Direktiivi eesmärk saavutatakse üksnes juhul, kui kättesaadavaks tehakse valik rahastamisvahendeid, mis on ideaalis suunatud kõige haavatavamatele kodumajapidamistele.
The aim of the Directive will be achieved only if a mix of financial instruments is made available - ideally targeting the most vulnerable households.
Leidub palju potentsiaalseid vahendeid, mida liikmesriigid ja/või komisjon võivad kasutada ja peaksid kasutama:
There are many potential instruments that Member States and/or the Commission can and should deploy:
· otsesed riiklikult rahastatavad projektid;
· Direct public expenditure projects.
· laenutagatised ja toetused (kasulik juhul, kui laenu saamine on raskendatud);
· Loan guarantees and subsidies (useful when it is difficult to obtain credit).
· käibemaksu alandamine teenuste ja toodete puhul, mis on seotud ehitiste energiatõhususe parandamisega;
· VAT reductions for services and products related to the improvement of energy efficiency of buildings
· omandimaksu alandamine;
· Property tax reductions.
· innovaatilised rahastamismudelid, näiteks rahastamine tagasimaksete kaudu, mis põhinevad säästudel, mis on kogutud energiaarvete tasumisel;
· Innovative financing models - e.g. financing through repayments based on savings made on energy bills.
· Euroopa energiatõhususe ja taastuvenergia fondi loomine, et toetada kõnealuse direktiivi rakendamist.
· The creation of the European Energy Efficiency and Renewable Energy Fund to support the implementation of this Directive
Seni on võimaldatud struktuurifondide piiratud kasutamist ehitiste energiatõhususe suurendamiseks üksnes nendel liikmesriikidel, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004. aastal või hiljem.
Until now, the limited use of the structural funds for the energy efficiency of buildings has been allowed only for those Member States that acceded to the European Union on or after 1 May 2004.
Komisjon on teinud ettepaneku laiendada seda võimalust kõigile liikmesriikidele.
The Commission has proposed to extend this opportunity to all Member States.
Raportöör pakub välja ERFi rahastamisvahendite, mida võib sellistele projektidele eraldada, maksimaalsuuruse tõstmise 3 %-ilt 15 %-ile.
The Rapporteur proposes an increase from 3% to 15% in the maximum amount of ERDF funding which can be allocated to such projects.
Teave ja teadlikkus
Information and Awareness
On ülioluline, et kõik asjaomased osalejad oleksid teadlikud energiatõhususe parandamise kasuteguritest ning et neil oleks juurdepääs teabele, kuidas seda saavutada.
It is vital that all relevant actors are made aware of the benefits of improving energy performance, and have access to relevant information on how to go about it.
Liikmesriikidel peaks olema võimalik vahetada teavet, mis on seotud heade tavadega.
Member States should be able to exchange information related to best practice.
Tuleks välja töötada ühine Euroopa ressurss, koduleht ja andmebaas, mis sisaldaks kõiki kohaldatavaid õigusakte, kõiki avalik-õiguslikke programme, mille abil edendatakse CO 2 heite vähendamist ja energiatõhusaid ehitisi, ning kohaldatavaid rahalisi ja maksualaseid meetmeid.
A common European resource - a website and a database - should be developed containing all applicable legislation, all public programs promoting low CO2 emission and energy-efficient buildings and the applicable financial and fiscal instruments.
Teabe- ja teadlikkuskampaaniad peaksid keskenduma aspektidele, mis ei ole miinimumstandarditega hõlmatud.
Information and awareness campaigns should focus on aspects not covered by the minimum standards.
Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused
Local and regional authorities
Liikmesriikidel on oluline roll paranduste rakendamisel ehitiste energiatõhususe tõstmiseks.
Member States have an important role in the implementing improvements to energy performance of building
Kohalike ja regionaalsete omavalitsustega tuleks nõu pidada standardiseeritud metoodika väljatöötamisel miinimumstandardite väljaarvutamise metodoloogia osas.
Local and regional authorities should be consulted in the development of the Standardised Methodology for calculating minimum standards methodology.
Lisaks peavad liikmesriigid tagama, et planeerijatele ja ehitusinspektoritele tehakse kättesaadavaks juhised ja koolitus, nii et nad oleksid tööstus- ja elamurajoonide planeerimisel, kujundamisel, ehitamisel ja renoveerimisel võimelised korralikult kaaluma taastuvate energiaallikate optimaalset kombinatsiooni, suure tõhususega tehnoloogiaid ning kaugkütte- ja -jahutussüsteeme.
In addition, Member States must ensure that guidance and training is made available to planners and building inspectors so that they are able properly to consider the optimal combination of renewable energy sources, of high-efficiency technologies and of district heating and cooling when planning, designing, building and renovating industrial or residential areas.
Energiatõhusus, nagu on direktiivis määratletud, ei pruugi kajastada tegelikku energia kasutust.
'Energy performance' as defined by the Directive may not reflect actual energy use.
Teave, mis sisaldub energiamärgistes, peab ehitiste puhul, milles asuvad riigiasutused, ja ehitiste puhul, mida külastavad tihti inimesed, olema juurdepääsetav ning kergesti võrreldav.
Information contained in the display of Energy Performance Certificates in building occupied by public authorities and for other buildings frequented by the public must be accessible and easily comparable.