natgillin/translations-raw huggingface dataset:
61. julgustab liikmesriike arendama tugirühmi asutustes töötavatele tervishoiutöötajatele, haiglasse paigutatud patsientide sugulastele, patsienti kodus abistavatele sugulastele ning tervishoiutöötajatele, kes pakuvad tervishoiuteenust kodus;
Encourages Member States to develop support groups for healthcare professionals working in institutions, for relatives of hospitalised patients, for relatives assisting the patient at home and for healthcare professionals working in the home healthcare service;
63. kutsub komisjoni ja nõukogu üles edendama riiklike asutuste ning eraõiguslike ja riiklike asutuste vahelise koostöö arengut seoses uurimisprojektide rakendamisega ning seeläbi rakendama meetmeid, vahendeid ja kogemusi era- ja avalikus sektoris Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide mõjudega võitlemiseks;
Calls on the Commission and the Council to foster the development, in connection with the implementation of research projects, of partnerships between public institutions and between private and public institutions, thereby harnessing facilities, resources and experience in the private and public sectors to combat the effects of Alzheimer’s and of other types of dementia;
65. arvestades Alzheimeri tõve ränka mõju inimese mälule ja vaimsetele võimetele, palub liikmesriikidel töötada välja riiklikud strateegiad selleks, et ametiasutused, kelle ülesanne on anda haigetele majanduslikku abi, võtaksid ka ülesandeks valvata, et seda abi kasutatakse ainult haige jaoks;
Calls on the Member States, in the light of the destructive impact of Alzheimer’s on the memory and the mental faculties, to devise national strategies enabling the authorities responsible for financial aid to sufferers also to monitor such aid so as to ensure that it is used exclusively to benefit the sufferers;
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitleva Euroopa algatuse kohta on oluline samm teel konkreetsete ettepanekute suunas, et ühendada erinevad olemasolevad meetmed ning viisid, kuidas seda tüüpi haigusega võidelda.
The communication from the Commission to the European Parliament and the Council on a European initiative on Alzheimer's disease and other dementias is a fundamental step on the way towards specific proposals to link up the various existing policies and ways of tackling this type of disease.
Killustatud tegevus, Euroopa tasandil ühtlustamata vastused ning ebavõrdsed juurdepääsu- ja ravitingimused on enam kui piisav põhjendus käesoleva algatuse esitamiseks.
Fragmented action, the uneven responses that exist in Europe and the prevalence of unequal conditions regarding access and treatment for the disease provide more than sufficient justification for this initiative.
Esitatakse ka lisameetmeid, mille eesmärk on paremini hõlmata haiguse ja selle mõju sotsiaalset mõõdet.
Additional measures are also set out aimed at better incorporating the social dimensions of the disease and their implications.
Lisaks nendele aspektidele pööratakse erilist tähelepanu tervishoiutöötajatele ja tervishoiuteenuste osutajatele, eri hoolekandesüsteemide tugevdamise meetmetele ning igapäevaselt dementsusega kokku puutuvate perede ja muude inimeste koolituse ja toetuse tagamisele.
In addition to these aspects, particular attention is paid to health care professionals and providers, action to strengthen the various care systems, and training and support for families and other people coping with dementia on a daily basis.
Patsientide ühingute andmetel kujuneb igal aastal 1,4 miljonil Euroopas elaval inimesel välja mõni dementsuse vormidest.
According to the figures presented by patients' associations, every year 1.4 million citizens living in Europe develop some type of dementia.
Uus juhtum diagnoositakse iga 24 sekundi järel.
A new case is diagnosed every 24 seconds.
Üle 65aastaste inimeste hulgas kannatab dementsuse all peaaegu iga 20s inimene ja üle 80aastaste hulgas iga viies.
Almost one in 20 people over the age of 65 and one in five over 80 suffer from dementia.
Hinnangute kohaselt kannatab neurodegeneratiivsete haiguste all rohkem kui 8 miljonit eurooplast vanuses 30–99 ning teadlased prognoosivad, et see arv võib kahekordistuda iga 20 aasta järel.
It is estimated that more than 8 million Europeans aged between 30 and 99 suffer from neurodegenerative diseases, and scientists anticipate that this number could double every 20 years.
Alzheimeri tõbi moodustab enam kui poole eelnimetatud juhtumitest.
Alzheimer's disease is responsible for more than half of these cases.
On märkimisväärne, et vaid 3% inimestest, kellel haigus diagnoositakse, elab pärast seda kauem kui 40 aastat.
It is significant that only 3% of people diagnosed have survived for more than 40 years after receiving their diagnosis.
Lisaks eeltoodud andmetele tuleks rõhutada, et juurdepääsul diagnoosimis- ja ravivõimalustele esineb endiselt ebavõrdust, mitte ainult riikide vahel, vaid ka nende sees.
In addition to the above figures, emphasis should be placed on the inequalities that remain as regards access to diagnosis and treatment, not only between countries but also within them.
Praegu on neurodegeneratiivsed haigused eakate invaliidsuse üks peamisi põhjusi ning prognooside kohaselt kasvab kõnealuste haiguste all kannatavate inimeste arv märkimisväärselt.
At present neurodegenerative diseases represent one of the main causes of incapacity among the elderly, and the number of people affected is expected to rise significantly.
Nimetatud asjaolu on seda tähelepanuväärsem, et keskmine eluiga pikeneb ja tööealiste inimeste suhteline arv võrreldes pensioniealiste inimeste arvuga väheneb.
This fact becomes even more important bearing in mind the increase in average life expectancy and the declining ratio between the number of people working and the number of people who are retired.
Paljud dementsust põhjustavad tegurid on endiselt teadmata.
Many of the factors that lie at the origin of dementias remain unknown.
Siiski on võimalik kindlaks määrata mitmeid riskitegureid, mis suurendavad võimalust haigestuda Alzheimeri tõppe.
However, it is possible to identify a series of risk factors that increase the possibility of contracting Alzheimer's disease.
Nende tegurite hulka kuuluvad kõrge vererõhk ning kõrge kolesterooli- ja homotsüsteiinitase, vähene intellektuaalne stimulatsioon ning sotsiaalne ja kehaline aktiivsus, rasvumine ja diabeet, tõsised või korduvad aju traumad.
These include high blood pressure and high levels of cholesterol and homocysteine; low levels of intellectual stimulation, social activity and physical exercise; obesity and diabetes; and serious or repeated cerebral lesions.
Hiljutised uuringud on näidanud, et Alzheimeri tõbi võib tekkida selle tulemusena, et ajus ladestub neurotoksiline valk.
More recently, studies have shown that Alzheimer's disease can develop as a result of the deposition of a neurotoxic protein in the brain.
Näib, et on saanud kinnitust asjaolu, et tegemist ei ole peamiselt päriliku haigusega, kuna nende perede arv, kus haigus kujuneb välja geneetilise kõrvalekalde tõttu, on väga väike.
It seems to have been confirmed that this is not a predominantly hereditary disease, since the number of families in which the disease develops as a result of a genetic disorder is very low.
Alzheimeri tõbi on haigus, mida põhjustab paljude eri tegurite koosmõju.
Alzheimer's is a disease which results from a combination of many different factors.
Varane diagnoosimine ja ennetamise esmatähtsus
Early diagnosis and priority to prevention
Tihti ei eristata Alzheimeri tõve sümptomeid tavapärastest vananemise tunnustest.
The symptoms of Alzheimer's disease are often confused with common signs of ageing.
Teaduslikele edusammudele ja tervishoiutöötajate suuremale teadlikkusele vaatamata diagnoositakse endiselt väga paljudel inimestel haigus keskmises või isegi hilises staadiumis.
Despite the scientific progress that has been made and increasing awareness among health professionals, the number of people diagnosed at a moderate or even advanced stage of the disease is still very high.
Samuti teame, et tavapäraselt jõutakse diagnoosi panemiseni muude haigusseisundite välistamise teel.
We also know that the process normally followed in order to reach a diagnosis consists of excluding other conditions.
Nende inimeste osakaal, kes oma haigusest teadlikud ei ole, on endiselt suur.
The number of people who have the disease without knowing it remains high.
Mis tahes strateegia keskmes peab tingimata olema ennetamine ning jõupingutused tuleb suunata võimalikult varase diagnoosimise tagamisele.
It is vital to place prevention at the heart of any strategy and to target efforts at obtaining the earliest possible diagnosis.
Patsiendi väärikus
Patient dignity
Seni ei ole Alzheimeri tõvele ravi leitud.
As yet no cure has been found for Alzheimer's disease.
Praegu on võimalik kasutusel olevate ravimitega leevendada või stabiliseerida sümptomeid, mis on seotud patsiendi käitumuslike või kognitiivsete muutustega.
Current treatments are based on the use of medication that seeks to mitigate or stabilise the symptoms associated with behavioural and cognitive changes among patients.
Haiguse mõju saab edasi lükata, kuid süvenevat närvirakkude hävimist ei ole veel võimalik vältida.
It is possible to delay the effects, but it is not yet possible to prevent progressive neuronal loss.
Seega on hädavajalik tõhustada täiendavat farmakoloogilist sekkumist, edendades raviviise, mis parandavad haiguse all kannatavate inimeste heaolu.
It is therefore vital to step up extra- pharmacological intervention, promoting interventions that improve the well-being of those affected.
Aidates patsientidel haigusega elada ja püüdes säilitada nende iseseisvust, on viis tagada väärikas elu võimalikult pikaks ajaks.
Helping patients to live with the disease and endeavouring to preserve their autonomy is the way to guarantee a life with dignity for as long as possible.
Kuigi haiguse all kannatajate sümptomid on sarnased, siis sotsiaalsetest ja majanduslikest tingimustest lähtuvalt mõjutab haiguse kulg iga patsienti ja tema peret väga erinevatel viisidel.
Even though sufferers share common symptoms, social and economic conditions mean that each patient and their families are affected by the process of the disease in very different ways.
Näiteks on üsna tavaline, et patsiendi sugulased peavad haiguse all kannatavate pereliikmete hooldamiseks oma tööst loobuma.
For example, it is not uncommon for patients' relatives to be forced to give up their work to care for family members with the disease.
Mõjutatud inimesed
The people affected
Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide all kannatavad inimesed ning nende sugulased või lähedased kogevad sotsiaalset halvakspanu.
People affected by Alzheimer's disease and other dementias, along with their relatives or those with whom they have close ties, face social stigmatisation.
Haigusest tulenevad käitumise ja isiksuse muutused põhjustavad haiguse all kannatajate üha suuremat sõltuvust teistest inimestest.
Changes in behaviour and personality resulting from the disease make those affected more and more dependent on other people.
Tuleks rõhutada, et Alzheimeri tõbi ei mõjuta ainult neid inimesi, kes haiguse all kannatavad, vaid ka neid ümbritsevaid ja hooldavaid inimesi.
It should be stressed that those affected by Alzheimer's disease are not only those who suffer from the disease themselves but also the people around them and the people who care for them.
Praegu kehtivas süsteemis kalduvad need inimesed tahaplaanile jääma.
These people tend to be relegated to a second tier in the system that currently prevails.
Selleks et jõuda õiglasema lähenemisviisini, mille raames tunnustatakse kõiki mõjutatud inimesi, tuleb tunnistada dementsuse all kannatavate inimeste olukorra keerukust.
It is only by recognising the complexity of the situation of living with dementia that we can arrive at a fairer approach that acknowledges all those affected.
Raporti ülesehitus
The structure of the report
Käesoleva raporti põhiline lähenemisviis on tagada parem liikmesriikidevaheline koostöö ning tõhusamad ja solidaarsusel põhinevad meetmed, mis on suunatud ennetamisele ja dementsuse (eelkõige Alzheimeri tõve) all kannatavate inimeste ravile, samuti neid ümbritsevatele inimestele, nagu tervishoiutöötajatele, teenuseosutajatele või sugulastele.
The basic approach taken by this report is improved coordination between the Member States and a more effective and solidarity-based response geared to prevention and the treatment of people living with dementias, particularly Alzheimer's, as well as the people around them, whether they be healthcare professionals, service providers or relatives.
Selleks et tagada mis tahes Euroopa strateegia toimimine selles valdkonnas, on hädavajalik, et eri riigid seaksid esmatähtsale kohale riiklike tegevuskavade koostamise.
For any European strategy in this area to work, it is crucial that the various countries give priority to drawing up national action plans.
Samuti on äärmiselt oluline keskenduda varasele diagnoosimisele ja ennetamisele ning haiguse epidemioloogiliste andmete kogumisele ja töötlemisele.
It is also vital to focus on early diagnosis and prevention and the gathering and processing of epidemiological data on the disease.
Kui need olulised sammud on astutud, peaksid eri riigid võtma ühtseid meetmeid alates teadusuuringutest kuni tervishoiuteenuste osutamiseni.
Once these fundamental steps have been taken, the various countries should take integrated action ranging from research to healthcare provision.
On oluline täita lüngad, mis endiselt esinevad sellistes valdkondades nagu kutsealane koolitus ja perede toetamine (nii hoolduse kui ka psühholoogilise toe seisukohast), ning tegevuses, mis on suunatud üldsuse teadlikkuse suurendamisele sellest, mida toob endaga kaasa dementsus.
It is important to fill the gaps that still exist in such areas as professional training, support for families (as regards both care and psychological support) and action to raise public awareness of what living with dementia entails.
Lisaks peab Euroopa strateegia püüdma tagada selliste teenuste olemasolu, mis kindlustavad võimalikult suure tegevusulatuse ning patsientide võrdsed juurdepääsu- ja ravitingimused, hoolimata nende vanusest, soost, rahalisest olukorrast või elukohast.
A European strategy must also seek to safeguard the existence of services that guarantee maximum possible coverage and equal conditions as regards access and treatment for patients, regardless of their age, gender, financial resources or place of residence.
Esmatähtsad eesmärgid peavad samuti hõlmama kõigi patsientide väärikuse suurendamist haiguse vältel ning praeguse ebavõrdsuse vähendamist.
Enhancing the dignity of all patients throughout the process of their disease and reducing existing inequalities must also be priority objectives.
See nõuab eri sidusrühmade suuremat kaasatust, alates meditsiiniorganisatsioonidest kuni patsientide ühinguteni, kuna nende panus on otsustava tähtsusega, et kooskõlastada eri meetmed ja tagada nende tõhusus.
This choice implies the wider involvement of the various groups of people concerned, from medical organisations to patients' associations, as their contribution will play a vital part in bringing together the various measures taken and ensuring their effectiveness.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the mobilisation of the Flexibility Instrument
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the mobilisation of the Flexibility Instrument
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2010)0760 – C7‑0000/2010);
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0760 – C7-0000/2010),
– võttes arvesse 2011. aasta üldeelarve projekti esimest lugemist 20. oktoobril 2010
– having regard to its first reading of 20 October 2010 on the 2011 draft general budget
Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2010)0372 . ;
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0372 . ,
– võttes arvesse 15. novembril 2010. aastal toimunud lepituskohtumise tulemusi;
– having regard to the results of the conciliation of 15 November 2010,
– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ( A7‑0367/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0367/2010 ),
A. arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad, eriti alamrubriigi 1a ja rubriigi 4 ülemmäärad, ei võimalda ELi prioriteetide rahastamist ilma olemasolevaid vahendeid ja tegevusvaldkondi ohustamata;
A. whereas the ceilings of the Multi annual Financial Framework, especially for subheading 1a and heading 4, do not allow the financing of EU priorities without jeopardising the existing instruments and policies,
1. märgib, et hoolimata piiratud arvu eelarvepunktide kohustuste mõningasest tugevdamisest, ei võimalda alamrubriigi 1a ja rubriigi 4 ülemmäärad parlamendi ja nõukogu valitud prioriteetide piisavat rahastamist;
Notes that, despite contained reinforcements in commitments on a limited number of budget items, the ceilings of subheading 1a and heading 4 do not allow for an adequate financing of selected priorities carried by the Parliament and the Council;
6. teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;
Instructs its President to sign the decision with the President of the Council and to arrange for its publication in the Official Journal of the European Union ;
paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta
on the mobilisation of the Flexibility Instrument
Võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
Having regard to the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management
ning arvestades, et pärast kõigi võimaluste uurimist alamrubriigi 1a ja rubriigi 4 alusel tehtavate assigneeringute ümberjaotamiseks nõustusid mõlemad eelarvepädevad institutsioonid 11. novembril 2010 toimunud lepituskohtumisel ületama alamrubriigi 1a ja rubriigi 4 ülemmäärasid ning võtma 2011. aasta eelarve täiendavaks rahastamiseks kasutusele paindlikkusinstrumendi vahendid:
Whereas, after having examined all possibilities for re-allocating appropriations under heading 1a and heading 4, at the conciliation meeting on 11 November 2010, the two arms of the budgetary authority agreed to mobilise the Flexibility Instrument to complement the financing in the 2011 budget, beyond the ceilings of heading 1a and 4, of:
– 18 miljonit eurot elukestva õppe programmi jaoks alamrubriigis 1a;
– EUR 18 million for the Lifelong Learning programme under heading 1a;
– 16 miljonit eurot konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi jaoks alamrubriigis 1a;
– EUR 16 million for the Competitiveness and Innovation Programme under heading 1a;
– 71 miljonit eurot Palestiina jaoks rubriigis 4.
– EUR 71 million for Palestine under heading 4,
Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest võetakse paindlikkusinstrumendi raames kasutusele 34 miljoni eurot kulukohustuste assigneeringutena alamrubriigis 1a ja 71 miljoni eurot kulukohustuste assigneeringutena rubriigis 4.
For the general budget of the European Union for the financial year 2011, the Flexibility Instrument shall be mobilised to provide the sum of EUR 34 million in commitment appropriations in heading 1a and of EUR 71 million in commitment appropriations in heading 4.
– 16 miljonit eurot konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi jaoks alamrubriigis 1a;
– EUR 16 million for the Competitiveness and Innovation Programme under heading 1a;
– 71 miljonit eurot Palestiina jaoks rubriigis 4.
– EUR 71 million for Palestine under heading 4.
ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. punktis 27 võimaldatakse kasutusele võtta paindlikkusinstrument, et rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.
1 allows for the mobilisation of the Flexibility Instrument to allow the financing of clearly identified expenditure which could not be financed within the limits of the ceilings available for one or more headings of the multiannual financial framework.
2011. aasta eelarve jaoks on vaja täiendavaid kulutusi, mis ületavad alamrubriigi 1a ja rubriigi 4 ülemmäärasid.
For budget 2011, additional expenditure, beyond the ceilings of heading 1a and 4 is required.
Seepärast on tehtud ettepanek võtta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 27 kohaselt kasutusele paindlikkusinstrument.
It is therefore proposed to mobilise the Flexibility Instrument in accordance with point 27 of the Interinsitutional Agreement.
Kasutusele võetakse järgmised summad:
The amounts to be mobilised are as follows:
Eelarvepädevatele institutsioonidele tuletatakse meelde, et otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tohi toimuda hiljem kui 2011. aasta eelarve avaldamine.
The two arms of the budgetary authority are reminded that the publication of the Decision in the Official Journal of the European Union shall not intervene later than the publication for the 2011 budget.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule ELi ja Liibüa raamlepingu läbirääkimiste kohta
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on the negotiations on the EU-Libya Framework Agreement
ETTEPANEK VÕTTA VASTU SOOVITUS (B7-0615/2010).................................................13
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION B7-0615/2010...................................................13
ELi ja Liibüa raamlepingu läbirääkimiste kohta
on the negotiations on the EU-Libya Framework Agreement
– võttes arvesse Ana Gomesi poolt fraktsiooni S&D nimel esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule ELi ja Liibüa raamlepingu käimasolevate läbirääkimiste kohta ( B7-0615/2010 );
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council by Ana Gomes on behalf of the S&D Group on the ongoing negotiations on the EU-Libya Framework Agreement ( B7‑0615/2010 ),
- võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta järeldusi ELi ja Liibüa raamlepingu läbirääkimiste alustamise kohta ning Euroopa Ülemkogu 18.–19. juuni ja 29.–30. oktoobri 2009. aasta järeldusi rändega seotud poliitika kohta;
- having regard to the General Affairs and External Relations Council conclusions of 15 October 2007 on opening discussions for a Framework Agreement between the EU and Libya, as well as the European Council conclusions of 18-19 June and 29-30 October 2009 on migration-related policies,
- võttes arvesse vastastikuse mõistmise memorandumit, millele volinik Ferrero-Waldner ja Euroopa asjade sekretär El Obeidi 23. juulil 2007 ühiselt alla kirjutasid;
- having regard to the Memorandum of Understanding jointly signed by Commissioner Ferrero-Waldner and European Affairs Secretary El Obeidi on 23 July 2007,
- võttes arvesse ELi ja Liibüa käimasolevaid läbirääkimisi raamlepingu sõlmimiseks;
- having regard to the ongoing negotiations between the EU and Libya on a Framework Agreement,
- võttes arvesse 2004. aasta novembris käivitatud Banghāzī HIV-tegevuskava;
- having regard to the HIV Action Plan for Benghazi, launched in November 2004,
- võttes arvesse praegust praktilist rändealast koostööd ELi ja Liibüa vahel ning rännet käsitlevat koostöökava, mille komisjon ja Liibüa allkirjastasid 4. oktoobril 2010;
- having regard to the current EU-Libya practical cooperation on migration and to the Migration Cooperation Agenda signed by the Commission and Libya on 4 October 2010,
- võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni;
- having regard to the Universal Declaration of Human Rights of 10 December 1948,
- võttes arvesse 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 31. jaanuari 1967. aasta protokolli pagulasseisundi kohta;
- having regard to the Geneva Convention of 28 July 1951 and the Protocol of 31 January 1967 relating to the Status of Refugees,