natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vaatamata stimuleerivate meetmete pakettide kasutuselevõtule liikmesriikide poolt kogu Euroopas on tööpuudus – eriti alla 25-aastaste osas – järsult tõusnud ja tõuseb ka 2010. aastal.
Despite the stimulus packages taken by Member States across Europe, unemployment, particular amongst those under 25, has risen sharply and is likely to do so in 2010.
Suurem osa suurenenud valitsemissektori võlast ja puudujäägist on siiski põhjustatud vähenenud maksutuludest ja suurenenud sotsiaalkulutustest, samuti eelarvelistest stimulatsioonimeetmetest, mille suuruseks hinnatakse 1,5% ELi SKPst.
However, the bulk of the increased government debt and deficits is the result of falling tax revenues and increased welfare spending, alongside budgetary stimulus measures valued at about 1.5% of EU GDP.
Võib kuluda mitmeid aastaid, enne kui need finantskriisi poolt põhjustatud puudujäägid vähenevad jälle 2006. ja 2007. aasta tasemele.
It may take many years for these deficits, brought about by the financial crisis, to return to the levels of 2006 and 2007.
EKP reageering kriisile
The ECB's response to the crisis
Vastavalt aluslepingutele on EKP esmane eesmärk säilitada „hindade stabiilsus”.
The primary function of the ECB, according to the EU treaties, is to maintain "price stability".
Kuigi inflatsioon ületas 2008. aasta juunis ja juulis, mil see ulatus 4%-ni, tunduvalt EKP endakehtestatud ülemmäära 2%, on inflatsioonimäärad seejärel kõvasti kukkunud ja muutunud nüüdseks koguni negatiivseks.
Although inflation was far above the ECB's self-imposed ceiling of 2% when it reached a peak of 4% in June and July 2008, inflation rates have since tumbled and are now at negative rates.
Selliste majanduslike arengute taustal otsustas EKP, pärast seda kui oli 2008. aasta juulis tõstnud intressimäära 25 baaspunkti võrra kuni 4,25%-ni, langetada intressimäära 2008. aasta oktoobrist 2009. aasta jaanuarini järk-järgult 4,25%-lt kuni 2%-ni, ning 2009. aasta mais kuni 1%-ni, püüdes laenamist taaselustada.
Alongside this economic performance, the ECB, after taking the decision in June 2008 to raise interest rates by 25 basis points to 4.25%, reduced rates incrementally from 4.25% to 2% between October 2008 and January 2009 and down to 1% in May 2009, in an attempt to re-invigorate lending.
Tuleb märkida, et tollal jäi mulje, et intressimäärade kärped jäid oma radikaalsuselt alla neile, mida tegid teised keskpangad, nt USA Föderaalreserv ja Bank of England.
One should note that at times it appeared that the interest rate cuts were not as radical as those taken by other central banks such as the US Federal Reserve and the Bank of England.
Niisugust seisukohta jagasid tollal paljud majandus- ja poliitikavaatlejad.
Indeed, this was a view shared by many political and economic observers.
EKP peamiseks rolliks finantskriisi ajal oli aga 2007. aastal kehtestatud likviidsustoetuste suurendamine mittestandardsete meetmetega, eesmärgiga aidata liikmesriike.
Yet the ECB's main role during the crisis has been to expand significantly the liquidity provisions it established in 2007 with non-standard measures, to assist Member States.
EKP kohandas oma likviidsuse juhtimise raamistikku, eelkõige võttes avaturutehingutes kasutusele fikseeritud intressimääraga pakkumismenetlused koos täieliku märkimisega, kitsendas ajutiselt püsivahendite intresside moodustatud intressikoridori, laiendas tagatiskõlbulike varade nimekirja ning pakkus koostöös teiste keskpankadega likviidsust välisvaluutas.
The ECB had adjusted its liquidity management framework, most notably through the use of fixed rate tender procedures with full allotment in its open market operations, temporarily narrowed the corridor formed by the rates on its standing facilities, broadened its list of assets eligible as collateral, and provided liquidity in foreign currencies in cooperation with other central banks.
Seega on võimalik näidata, et EKP põhiliste intressimäärade alandamine koos muutustega tegutsemisraamistikus aitasid vähendada rahastamiskulusid majanduses tervikuna.
Indeed it can be shown that the easing of the ECB's key interest rates in combination with the changes in the operational framework have helped to lower the cost of financing to the economy at large.
Reaalsus on siiski selline, et kuigi EKP-poolne likviidsuse laiendamine on aidanud mitmel institutsioonil vältida kokkuvarisemist, ei ole see likviidsus alati jõudnud klientideni, mis on eriti kahjustanud väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kellest majanduse toibumine eelkõige sõltub.
However, the reality is that, while the ECB's liquidity expansion has kept many institutions from collapse, this liquidity has not always been passed on to customers, particularly to the detriment of the small and medium sized businesses on whom economic recovery will rest.
Tegelikult on paljud pangad kasutanud likviidsusabi omaenda olukorra turgutamiseks.
Instead, many banks have used the liquidity mostly to buttress their own position.
Kasvavad erinevused eurotsoonis
Increasing divergence within the eurozone
Kuigi mitmed majandusteadlased lootsid, et rahaliit tugevdab liikmesriikide püüdlusi edasisteks struktuurireformideks, mis suurendaksid liikmesriikide majanduslikku lähenemist, on tegelikkus näidanud, et mitmete liikmesriikide puhul ei ole see nii.
Although many economists hoped that monetary union would reinforce the commitment of Member States to further structural reforms to increase the economic convergence of Member States, the reality has shown this not to be the case in many Member States.
Need euroala riigid, kus majanduslanguse alguses oli valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla tase suurem kui stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud, ei ole sellest tulenevalt suutnud eriti kasutusele võtta stimuleerivate meetmete pakette, mis on hädavajalikud selleks, et kaitsta töökohti, investeeringuid ja majanduslikku aktiivsust.
Indeed, the countries within the eurozone which, at the start of the downturn, had higher government deficits and debt levels than those set out in the Stability and Growth Pact (SGP), have consequently been less able to undertake desperately needed stimulus packages to safeguard jobs, investment and economic activity.
Muidugimõista on kriis mõju avaldanud kõikidele liikmesriikidele ning käesoleva raporti koostamise ajal on kakskümmend liikmesriiki rikkunud stabiilsuse ja kasvu paktis kehtestatud ülemmäärasid.
Nonetheless, the crisis has affected every Member State and, at the point of drafting this report, twenty Member States had breached the ceilings in the SGP.
Erandlikud asjaolud väärivad erandlike meetmeid, mida komisjonil tuleb võtta stabiilsuse ja kasvu pakti jõustamisel, et vältida majanduse taastumise kängujäämist, millel oleksid hävitavad tagajärjed tööpuudusele ja majanduskasvule.
Exceptional circumstances merit exceptional policies to be taken by the Commission with regard to the enforcement of the SGP in order to avoid stunting economic recovery which would then have a devastating impact on unemployment and economic growth.
Teatud hetkel tuleb hakata rakendama kavandatavat „väljumisstrateegiat”, mille puhul liikmesriigid lõpetavad järk-järgult oma stimuleerivate meetmete paketid ning EKP võtab tagasi pankadele osana oma mittestandardsetest meetmetest antud, umbes 700 miljardi euroni ulatuva likviidsusabi.
At some point, we will need to put in action a planned ‘exit strategy’, with Member States gradually winding down their stimulus packages and the ECB drawing back the liquidity amounting to approximately 700 billion euro that it has provided to banks as part of the ECB's non-standard measures.
Raportöör usub, et selline „väljumisstrateegia” tuleks nii rahandus- kui ka fiskaalvaldkonnas kasutusele võtta alles siis, kui on näha veenvat ja jätkusuutlikku majanduse taastumist, ning kutsub üles kooskõlastama nimetatud väljumisstrateegiate ajastamist liikmesriikide vahel.
This Rapporteur believes that such an ‘exit strategy’ both in the monetary and fiscal fields should take place only after we can see a convincing and sustainable economic recovery, and calls for co-ordination on the timing of these exit strategies between Member States.
Komisjon peaks liikmesriikidel lubama stimuleerivate meetmete pakettide kasutamist jätkata, ilma et sunniks neid seda protsessi tagasi pöörama stabiilsuse ja kasvu pakti liig-entusiastliku ja enneaegse jõustamisega.
The Commission should allow Member States to continue with their stimulus packages without forcing them to reverse this process through an over-enthusiastic early enforcement of the SGP.
Üks eurotsooni ülesandeid tema eksisteerimise teisel kümnendil peaks siiski olema struktuurireformide protsessi taaselustamine, et muuta majandusliit sama edukaks kui seda on rahaliit.
Nonetheless, one of the challenges for the eurozone in its second decade must be to reinvigorate the structural reform process to make economic union a comparable success to monetary union.
Ainult struktuurireformide abil, mis on kombineeritud jõulise majanduskasvuga, on võimalik vabaneda tohutust puudujäägist ja võlgadest.
Indeed, only through structural reforms combined with vigorous economic growth can we unwind the enormous deficits and debts.
Euro roll
The role of the euro
Üks suuremaid euro kasutuselevõtuga kaasnenud plusse on olnud piiriüleste finantsteenuste osutamise kasv, vähendades kulusid, suurendades konkurentsivõimet ning luues tihedalt integreeritud Euroopa rahaturu.
One of the greatest benefits of the euro has been the way in which it has contributed to increased cross-border provision of financial services, reducing costs, increasing competitiveness and creating a highly integrated European money market.
Samuti on euro säilitanud oma rolli rahvusvahelise valuutana.
Similarly, it has retained its status as an international currency.
Üle 25% maailma valuutareservidest hoitakse eurodes.
Over 25% of global currency reserves are held in euro.
Euro rahvusvaheline staatus julgustab jätkuvalt väljaspoole euroala jäävaid liikmesriike ja kolmandaid riike püüdlema euroala liikmesuse poole.
This international status will continue to encourage Member States who are currently not members of the euro area and non-Member States to seek membership of EMU.
Nii nagu ka eelnevad raportöörid, olen ma veendunud, et kord kvartalis toimuv rahandusteemaline dialoog Euroopa Parlamendi ja EKP vahel, mille algatas president Duisenberg ja mida jätkas president Trichet, on oluline teetähis Euroopa Parlamendi kalenderplaanis ning annab oma panuse EKP aruandekohustuse realiseerimisse Euroopa Parlamendi ees.
Like previous Rapporteurs, I believe that the quarterly monetary dialogue between Parliament and the ECB, started by President Duisenberg and continued by President Trichet, is an important milestone in our Parliamentary calendar, and contributes to the ECB's accountability to Parliament.
Nimetatud aruandekohustust täiendavaid meetmeid tunnistatakse ka EKP põhikirja artikli 11 lõikes 2, mille alusel
Measures to supplement this accountability are recognised by the ECB statute itself, wherein Article 11 (2) states that:
„nimetatakse president, asepresident ja teised juhatuse liikmed [...] liikmesriikide valitsuste ühisel kokkuleppel riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil ning nõukogu soovitusel, kes on eelnevalt konsulteerinud Euroopa Parlamendiga ja EKP nõukoguga.”
"the President, the Vice-President and the other members of the Executive Board shall be appointed.....by common accord of the governments of the Member States at the level of the Heads of State or Government, on a recommendation from the Council after it has consulted the European Parliament and the Governing Council . "
Sooviksin näha selle menetluse tugevdamist, nõudes konkreetselt, et nõukogu poolt esitatud kandidaadid tuleks ka Euroopa Parlamendi hääletusel heaks kiita.
I would like to see this procedure strengthened, specifically by requiring that the candidates proposed by Council should also be subject to a vote by the Parliament.
ELi finantsstruktuuri reform
Reforming the EU's financial architecture
Lõpetuseks, käesolev kriis on näidanud, et turud ei ole alati isereguleeruvad ning et nad on vastuvõtlikud süsteemsetele riskidele.
Finally, the crisis has demonstrated that markets do not always self-correct and are prone to systemic risk.
Seepärast tervitan ma ettepanekuid, mida praegusel momendil Euroopa Parlamendis kaalutakse ja mis sisaldavad muu hulgas ELi finantsstruktuuri reformimist ja ennekõike Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu loomist, kes peaks tegutsema „valvekoerana”, hoiatades varakult mis tahes süsteemsete riskide või tasakaaluprobleemide eest finantsturgudel.
In this, I welcome the proposals which are currently being evaluated by Parliament, including the revision to the financial architecture within the EU and, in particular, the establishment of a European Systemic Risk Board (ESRB) - a body designed to act as a 'watch dog' giving an early warning of any systemic risks or imbalances in the financial markets.
Sellega seoses on edasilükkamatuks prioriteediks anda „süsteemsele riskile” kvalitatiivne definitsioon, mis võimaldaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tõhusalt toimida.
In this regard the most immediate priority is to provide a qualitative definition of 'systemic risk', to enable the effective functioning of the ESRB.
Ennekõike tuleb kriisi võtta kui õppetundi.
Above all, lessons have to be learnt from the crisis.
Meil tuleb taastada avalikkuse usaldus finantsasutuste vastu.
We must restore public confidence in financial institutions.
Seda saab teha meetmetega, mille hulka kuuluvad suurem läbipaistvus ning parem riskide haldamine.
This can be done through measures which include greater transparency and better risk management.
Meil tuleb tagada, et sellise ulatusega kriis ei korduks.
We need to ensure that a crisis of this magnitude does not repeat itself again.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, seoses mikro-majandusüksustega
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 78/660/EEC on the annual accounts of certain types of companies as regards micro-entities
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
**I Codecision procedure (first reading)
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
**II Codecision procedure (second reading)
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS ......................................................11
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............12
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, seoses mikro-majandusüksustega
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 78/660/EEC on the annual accounts of certain types of companies as regards micro-entities
(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)
(Ordinary legislative procedure: first reading)
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2009)0083 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2009)0083 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 44 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0074/2009 );
– having regard to Article 251(2) and Article 44(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0074/2009 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” ( KOM(2009)0665 );
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled "Consequences of the entry into force of the treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures" ( COM(2009)0665 ),
– võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 50 lõiget 1;
– having regard to Article 294(3) and Article 50(1) of the Treaty on the Functioning of the EU,
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust ( A7‑0011/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7‑0011/2010 ),
(6) Samas kehtivad mikro-majandusüksuste suhtes tihtipeale samad aruandluseeskirjad nagu suuremate äriühingute suhtes.
(6) Micro-entities are however often subject to the same reporting rules as larger companies.
Need eeskirjad koormavad mikro-majandusüksusi nende suurusega võrreldes ebaproportsionaalselt ja seepärast ei ole kõige väiksemate ettevõtjate jaoks eeskirjad suuremate ettevõtjatega võrreldes proportsionaalsed.
Those rules put a burden on them which is not in proportion to their size and is therefore disproportionate for the smallest enterprises as compared to the larger enterprises.
Seepärast peaks olema võimalik vabastada mikro-majandusüksused kohustusest koostada raamatupidamise aastaaruanne, isegi kui sellised aruanded aitavad koguda statistilisi andmeid.
Therefore it should be possible to exempt micro-entities from the obligation to draw up annual accounts, even if such accounts provide an input for statistical information.
Mikro-majandusüksuste suhtes kohaldatakse miinimumnormina siiski kohustust pidada arvet äriühingu äritehingute ja finantsolukorra kohta, millele liikmesriigid võivad lisada muid kohustusi.
However, micro-entities must still be subject to the obligation to keep records show ing the company's business transactions and financial situation as a minimum standard to which Member States remain free to add further obligations.
Artikli 1 kompromissmuudatusettepanekute (kompromissmuudatusettepanek 3) selgitus.
Clarification with regard to the compromise amendments to Article 1 (AMC 3).
(8 a) Kuna käesolevas direktiivis sätestatud piirväärtustel on eri liikmesriikides olenevalt kohaldamisalasse jäävate ettevõtete arvust oluliselt erinev mõju ja kuna mikro-majandusüksuste tegevused ei mõjuta piiriülest kaubandust ega siseturu toimimist, peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamisel riigi tasandil neid mõjuerinevusi arvesse võtma.
(8a) Given that the threshold values set in this Directive will apply to numbers of businesses which will vary greatly from one Member State to another , and given that the activit ies of micro-entities ha ve no bearing on cross-border trade or the functioning of the internal market, the Member States should take into account the differing impact of these values when implementing th is Directive at national level.
(8 b) Kuigi mikro-majandusüksustele tuleb samuti tagada läbipaistvus, et kindlustada nende avatus ja juurdepääs finantsturgudele, peaksid liikmesriigid direktiivi 78/660/EMÜ rakendamisel võtma arvesse riikliku turu eritingimusi ja -vajadusi.
( 8b ) Whilst it is imperative to ensure transparency also for micro-entities, in order to ensure that they are open and have access to the financial markets, Member States should take into account the specific conditions and needs of their own market when implementing Directive 78/660/EEC.
Väikeste äriühingute finants- ja majandusliku olukorra teatud läbipaistvus ning usalduse säilitamine kõigi turul osalejate vastu on väga tähtis.
It is very important to keep a certain level of transparency as regards small companies’ financial and economic situation and also to preserve trust of all the different actors in the market.
Seetõttu peaksid liikmesriigid direktiivi rakendamisel võtma arvesse riikliku turu tegelikku olukorda.
In this respect, Member States have to consider what the actual situation is in their national market when implementing the Directive.
Artikkel 1 a – lõige 1 – sissejuhatav osa
Article 1 a – paragraph 1 – introductory wording
Liikmesriigid võivad lubada teha käesolevas direktiivis sätestatud kohustuste täitmisest erandi selliste äriühingute puhul, mis oma bilansipäeval ei ületa kolme järgneva kriteeriumi seast kahe piirmäära:
Member States may provide for an exemption from the obligations under this Directive for companies which on their balance sheet dates do not exceed the limits of two of the three following criteria:
Liikmesriigid säilitavad äriühingu kohustuse pidada arvet äritehingute ja finantsolukorra kohta, kuid võivad lubada teha käesolevas direktiivis sätestatud kohustuste täitmisest erandi selliste äriühingute puhul, mis oma bilansipäeval ei ületa kolme järgneva kriteeriumi seast kahe piirmäära:
Whilst maintaining the obligation to keep records show ing the company's business transactions and financial situation , Member States may provide for an exemption from the obligations under this Directive for companies which on their balance - sheet dates do not exceed the limits of two of the three following criteria:
Artikli 2 – lõige 1 – esimene lõik
Article 2 – paragraph 1 – subparagraph 1
Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid, siis kui nad otsustavad kasutada direktiivi 78/660/EMÜ artiklis 1a sätestatud valikuvõimalust.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive if and when they decide to make use of the option provided for in Article 1a of Directive 78/660/EEC.
Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid, siis kui nad otsustavad kasutada direktiivi 78/660/EMÜ artiklis 1a sätestatud valikuvõimalust , võttes eelkõige arvesse vastava riigi ettevõtete arvu, mida kõnealuses artiklis sätestatud piirväärtused hõlmavad .
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive if and when they decide to make use of the option provided for in Article 1a of Directive 78/660/EEC , taking account in particular of the situation at national level regarding the number of businesses covered under the threshold values laid down in th at Article .
Raportöör tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle ning toetab täielikult komisjoni plaani lihtsustada mikro-majandusüksuste ettevõtluskeskkonda ja vabastada nad finantsaruandluse kohustusest eesmärgiga kasutada paremini ära nende konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali
The rapporteur welcomes the Commission text and fully supports its intention of simplifying the business environment for micro-entities and lifting the reporting requirements applying to them, thereby enabling their competitiveness and their growth potential to be turned more effectively to account
Sellega täidab komisjon (peaaegu sõna-sõnalt) Euroopa Parlamendi kauaaegse nõudmise, mis esitati viimati Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta resolutsioonis
The Commission is thus meeting (practically in so many words) a call that Parliament has been putting forward for years, which found expression most recently in the resolution of 18 December 2008
Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta resolutsioon väikeste ja keskmise suurusega äriühingute, eelkõige mikroettevõtjatega seotud raamatupidamisnõuete kohta, vt resolutsiooni lõiget 2. .
European Parliament resolution of 18 December 2008 on accounting requirements as regards small and medium-sized companies, particularly micro-entities: see paragraph 2. .
Euroopa Parlamendi liikmete nõudmistel on ekspertide toetus.
The soundness of the Members’ calls has been borne out by experts.
Vt arvamuses punkti 29. .
See point 29 of the opinion.
Mikro-majandusüksuste äritegevuse ulatus piirdub üldjuhul piirkondlike ja kohalike turgudega.
The reach of micro-entities’ business is generally confined to the regional and local market.
Soovitatav oleks mitte jätta mikro-majandusüksuste suhtes kohaldatavate eeskirjade lihtsustamise küsimust üksikute liikmesriikide hooleks, vaid lasta iga liikmesriigi mikro-majandusüksustel automaatselt koormuse vähendamisest kasu saada.
Rather than being decided upon by individual Member States, exemption for micro-entities ought preferably to apply automatically in the Member States as a whole.