natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisjon kontrollib ka energia saamiseks biomassi kasutamisega seonduvaid tarbijahinna muudatusi ning toiduainetega kindlustatusele avalduvat positiivset ja negatiivset seonduvat mõju.
The Commission shall also monitor the commodity price changes associated with the use of biomass for energy and any associated positive and negative effects on food security.
Komisjon peab kolmandate riikide ning biokütuste tootja- ja tarbijaorganisatsioonidega dialoogi ning vahetab teavet seoses käesoleva direktiiviga hõlmatud biokütuseid ja muid vedelaid biokütuseid käsitlevate meetmete üldise rakendamisega.
The Commission shall maintain a dialogue and exchange information with third countries and biofuel producer and consumer organisations concerning the general implementation of the measures in this Directive relating to biofuels and other bioliquids.
Komisjon peab kolmandate riikide ning biokütuste tootja- ja tarbijaorganisatsioonide ning kodanikuühiskonna esindajatega dialoogi ja vahetab teavet seoses käesoleva direktiiviga hõlmatud biokütuseid ja muid vedelaid biokütuseid käsitlevate meetmete üldise rakendamisega.
The Commission shall maintain a dialogue and exchange information with third countries and biofuel producer , consumer organisations and civil society concerning the general implementation of the measures in this Directive relating to biofuels and other bioliquids.
Komisjon pöörab erilist tähelepanu sellele, milline võib olla biokütuste ja muude vedelate biokütuste tootmise mõju toiduainete hindadele.
The Commission shall pay particular attention to the impact biofuels and other bioliquids production may have on food prices.
Komisjon esitab iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanded, mis põhinevad liikmesriikide poolt artikli 19 lõike 1 kohaselt esitatud aruannetel ning käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kontrollimistel ja analüüsidel.
On the basis of the reports submitted by Member States pursuant to Article 19(1) and the monitoring and analysis referred to in paragraph 1 of this Article, the Commission shall report every two years to the European Parliament and the Council.
Esimene aruanne esitatakse 2012. aastal.
The first report shall be submitted in 2012.
Biokütuste kasutamisest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise kohta aruandeid esitades kasutab komisjon liikmesriikide teatatud väärtusi ning hindab, kas ja kuidas prognoos muutub, kui kaassaadusi võetaks arvesse asendusmeetodi abil.
In reporting on greenhouse gas savings from the use of biofuels, the Commission shall use the values reported by Member States and shall evaluate whether and how the estimate would change if co-products were accounted for using the substitution approach.
Oma aruannetes analüüsib komisjon järgmist:
In its reports, the Commission shall analyse:
(a) erinevate biokütuste suhteline keskkonnatulu ja -kulu, ühenduse impordipoliitika mõju kõnealusele tulule ja kulule, mõju varustuskindlusele ning kodumaise toodangu ja impordi vahel tasakaalustatud lähenemisviisi saavutamise võimalused;
(a) the relative environmental benefits and costs of different biofuels, the effects of the Community's import policies thereon, the security of supply implications and the ways of achieving a balanced approach between domestic production and imports;
(a) erinevate biokütuste suhteline sotsiaalne ning keskkonnatulu ja -kulu, ühenduse impordipoliitika mõju kõnealusele tulule ja kulule, mõju varustuskindlusele ning kodumaise toodangu ja impordi vahel tasakaalustatud lähenemisviisi saavutamise võimalused;
(a) the relative environmental and social benefits and costs of different biofuels, the effects of the Community's import policies thereon, the security of supply implications and the ways of achieving a balanced approach between domestic production and imports;
(b) biokütuste kasvava nõudluse mõju säästlikkusele ühenduses ja kolmandates riikides;
(b) the impact of increased demand for biofuel on sustainability in the Community and in third countries;
(b) biokütuste ja muude vedelate biokütuste kasvava nõudluse majanduslik, keskkonnaalane ja sotsiaalne mõju säästlikkusele ühenduses ja kolmandates riikides;
(b) the economic, environmental and social impact of increased demand for biofuel and other bioliquids on sustainability in the Community and in third countries;
(c) ELi biokütuse-poliitika mõju toiduainete kättesaadavusele ekspordiriikides, arengumaade elanike võimalused kõnealuste toiduainete hankimiseks ning üldisemad arenguküsimused; ning
(c) the impact of EU biofuel policy on the availability of foodstuffs in exporting countries, the ability of people in developing countries to afford these foodstuffs, and wider development issues; and
(c) ELi biokütuse-poliitika mõju toiduainete kättesaadavusele ekspordiriikides ja tooraine hinnakujunemisele (mõjuaruanne keskendub eriti madala sissetulekuga ja toidudefitsiidiga riikidele ning vähim arenenud riikidele), arengumaade elanike võimalused kõnealuste toiduainete hankimiseks ning üldisemad arenguküsimused;
(c) the impact of EU biofuel policy on the availability of foodstuffs in exporting countries and on the price development of raw materials , the impact report shall in particular focus on Low Income Food Deficit Countries and Least Developed Countries , the ability of and access to people in developing countries to afford and access these foodstuffs, and wider development issues;
(c a) ELi biokütuste poliitika mõju otsestele ja kaudsetele maakasutuse muudatustele, sellega seotud süsinikuheite hindamine ning mõju maakasutusõigusele;
(ca) the impact of EU biofuel policy on direct and indirect land use change, an estimate of the associated carbon emissions and the implications for land use rights;
(d) biomassi kasvava nõudluse mõju biomassi kasutavatele valdkondadele.
(d) the impact of increased demand for biomass on biomass using sectors.
(d) biomassi kasvava nõudluse mõju biomassi kasutavatele valdkondadele;
(d) the impact of increased demand for biomass on biomass using sectors.
(d a) biokütuste kättesaadavus, mis on toodetud tselluloosist, pooltselluloosist või ligniinist, mis on saadud taastuvast biomassist, vetikatest ning samuti kuivades piirkondades kõrbestumise tõkestamiseks kunstliku niisutuseta kasvatatavatest taimedest;
(da) the availability of biofuels that derived from any cellulose, hemi-cellulose, or lignin, originating from renewable biomass, algae, as well as non irrigated plants grown in arid areas to fight desertification;
Komisjon teeb vajadusel ettepanekuid parandusmeetmete kohta.
It shall, if appropriate, propose corrective action.
Komisjon analüüsib aruannetes ka nende liikmesriikide kehtestatud poliitikat, kus on olemas potentsiaal avamere tuuleenergia arendamiseks, eelkõige, kas need liikmesriigid on:
In its reports the Commission shall also analyse the policies implemented by those Member States where there is a potential for offshore wind development, particularly whether those Member States have:
(a) loonud haldusasutuse, kes vastutaks avamere tuuleenergiat tootvate käitiste loa-, sertifitseerimis- ja litsentsimistaotluste menetlemise eest ning oleks taotlejatele abiks;
(a) established a single administrative body responsible for processing authorisation, certification and licensing applications for offshore wind installations and providing assistance to applicants;
(b) teinud kindlaks vajaduse võrgu pikaajalise ja strateegilise planeerimise järele, sealhulgas ühendused avamere tuuleparkides toodetava elektrienergia suurte koguste kaasamiseks, ja töötanud välja süsteemi avamere võrgu toetamiseks;
(b) identified the need for long-term and strategic grid planning, including interconnections to incorporate large amounts of electricity from offshore wind farms and established an offshore grid support scheme ;
(c) kehtestanud asukoha optimaalse valiku tagamiseks mere ruumilise planeerimise vahendid.
(c) established marine spatial planning instruments to reach optimal site selection.
Komisjon teeb vajaduse korral ettepaneku täiendavate õigusaktide kohta, et tagada avamere tuuleenergia õigeaegne areng, ja toetab Euroopa avamere põhivõrguettevõtja juurutamist.
It shall, if appropriate, propose further legislation to ensure the timely deployment of offshore wind and shall promote the introduction of a European offshore transmission system operator .
Komisjon loob veebisaidi, millel esitatakse üksikasjalikku ajakohastatud teavet liikmesriikide riiklike või piirkondlike taastuvenergia toetuskavade ja neid puudutavate muutuste kohta.
The Commission shall dedicate a website as tool for detailed up-to-date information about Member States' national or regional support schemes for energy from renewable sources and any changes thereof.
Komisjon ajakohastab vastavalt artikli 19 lõikele 1 a (uus) esitatud liikmesriikide aruannete põhjal asjaomast veebilehte hiljemalt neli nädalat pärast aruande esitamist.
Based on the reporting by the Member States as set out in Art. 19 1a (new) the Commission shall update the respective website at the latest four weeks after the submission of a report.
Komisjon avaldab 31. detsembriks 2018 2020. aasta järgset perioodi hõlmava taastuvenergia tegevuskava, lisades sellele vajalikud õigusakti ettepanekud.
By 31 December 2018 the Commission shall publish a Renewable Energy Roadmap for the post-2020 period, accompanied by the necessary legislative proposals.
Tegevuskavas võidakse hinnata vajadust ettepaneku järele kehtestada Euroopa tasandil ühtlustatud taastuvenergia toetuskava, võttes arvesse:
This Roadmap may assess the need for proposing a harmonised European renewable energy support scheme taking into account:
(a) elektrienergia turgude liberaliseerimist ELis;
(a) the liberali s ation of electricity markets across the EU ;
(b) taastuvenergia arengut takistavaid tegureid igas liikmesriigis;
(b) barriers for RES development in each Member State ;
(c) edusamme taastumatutest energiaallikatest toodetud energia väliskulude arvessevõtmisel ja saadud toetuste mahtu;
(c) progress made in reflecting the external costs of energy from non-renewable sources and the level of support mechanisms received;
(d) võrgule juurdepääsu ning haldus- ja kavandamismenetluste ühtlustatuse määr.
(d) level of harmoni s ed grid access, administrative and planning procedures.
I lisa – B osa – pealkiri
Annex I – part B – title
B. Soovituslik suund
B. Indicative trajectory
B. Kohustuslike vahe-eesmärkide suund
B. Mandatory interim target trajectory
ELi ja liikmesriikide 2020. aasta üldiste eesmärkide saavutamise tagamiseks on vajalik vastu võtta ka kohustuslikud vahe-eesmärgid.
In order to ensure that the overall 2020 EC and Member States targets are met, it is necessary that mandatory interim targets are also adopted.
Käesoleva I lisa B osas pakutud suuna raames algab taastuvate energiaallikate kasutus väga väikesest osakaalust ja jätab suurema osa nende kasutuselevõtust 2020. aastale eelnevatele aastatele.
The trajectory proposed under this annex IB is starting very low and leaves the biggest uptake of renewables for the last years before 2020.
Kõnealuse ettekirjutuse mittetäitmine muudab liikmesriikidel nende 2020. aasta eesmärkide saavutamise väga raskeks.
Not fulfilling this curb will make it very difficult for Member States to reach their 2020 target.
Selles mõttes tuleks seda käsitleda absoluutse vajaliku miinimumina.
In that sense it should be considered as the absolute necessary minimum.
I lisa – punkt B – sissejuhatav osa
Annex I – point B - introductory part
Artikli 3 lõikes 2 osutatud soovitusliku suuna puhul peetakse kinni taastuvenergia järgmistest osakaaludest:
The indicative trajectory referred to in Article 3(2) shall respect the following shares of energy from renewable sources:
Artikli 3 lõikes 2 osutatud kohustuslike minimaalsete vahe-eesmärkide puhul peetakse kinni taastuvenergia järgmistest osakaaludest:
The mandatory minimum interim targets referred to in Article 3(2) shall respect the following shares of energy from renewable sources:
Selleks et tagada ELi ja liikmesriikide 2020. aasta eesmärkide saavutamine, tuleb sätestada ka kohustuslikud vahe-eesmärgid.
In order to ensure that the overall 2020 ECand Member States targets are met, it is necessary that mandatory interim targets are also adopted.
Käesolevas 1 B lisas väljapakutud taastuvate energiaallikate kasutus algab väga väikesest osakaalust ja jätab suurema osa nende kasutusele võtust 2020. aastale eelnevatele aastatele.
The trajectory proposed under this annex 1B is starting very low and leaves the biggest uptake of renewables for the last years before 2020.
Selle mittejärgimine teeb liikmesriikidel 2020. aasta eesmärkide saavutamise väga raskeks.
Not fulfilling this curb will make it very difficult for Member States to reach their 2020 target.
II lisa – normaliseerimisvalem hüdroenergiast saadava elektri arvessevõtmiseks
Annex II – Normalisation rule for accounting for electricity generated from hydropower
II lisa –
Annex II –
A. normaliseerimisvalem hüdroenergiast saadava elektri arvessevõtmiseks
A. Normalisation rule for accounting for electricity generated from hydropower
Hüdroenergiast saadava elektri arvessevõtmiseks kohaldatakse järgmist valemit:
The following rule shall be applied for the purpose of accounting for electricity generated from hydropower in a given Member State :
Q N(norm) = liikmesriigi hüdroelektrijaamades aastal N toodetud elektri kogus, normaliseerituna arvestuste teostamiseks;
Q N(norm) = normalised electricity generated by all hydropower plants of the Member State in year N, for accounting purposes;
Q i = kõikides liikmesriigi elektrijaamades aastal i tegelikult toodetud elektri kogus, mõõdetuna gigavatt-tundides;
Q i = the quantity of electricity actually generated in year i by all plants of the Member State measured in GWh;
C i = kõikide liikmesriigi elektrijaamade aastal i installeeritud koguvõimsus, mõõdetuna megavattides.
C i = the total installed capacity of all the plants of the Member State in year i , measured in MW.
B. normaliseerimisvalem tuuleenergiast saadava elektri arvessevõtmiseks
B. Normalisation rule for accounting for electricity generated from wind-power
Tuuleenergiast saadava elektri arvessevõtmiseks kohaldatakse järgmist valemit:
The following rule shall be applied for the purpose of accounting for electricity generated from wind-power in a given Member State :
Q N(norm) = liikmesriigi tuuleelektrijaamades aastal N toodetud elektri kogus, normaliseerituna arvestuste teostamiseks;
Q N(norm) = normalised electricity generated by all wind-power plants of the Member State in year N, for accounting purposes;
C i = kõikide liikmesriigi elektrijaamade aastal i installeeritud koguvõimsus, mõõdetuna megavattides.
C i = the total installed capacity of all the plants of the Member State in year i, measured in MW.
III lisa – kümnes rida
Annex III - row 10
Hüdrogeenitud taimeõli (vesinikuga hüdrokeemiliselt töödeldud taimeõli)
Hydrotreated vegetable oil (vegetable oil thermochemically treated with hydrogen)
Hüdrogeenitud taimeõli ja loomsed rasvad (vesinikuga hüdrokeemiliselt töödeldud taimeõli ja loomsed rasvad )
Hydrotreated vegetable oil and animal fats (vegetable oil and animal fats thermochemically treated with hydrogen)
Nn roheline bensiin ja roheline diislikütus artikli 18 tähenduses võivad olla saadud mitme eri protsessi tulemusel, sealhulgas loomsete ja taimeõlide töötlemisel vesinikuga (muudatusettepanekus hüdrogeenimine), biomassi töötlemisel Fischer-Tropsch’i meetodiga ja pürolüüsiõlide rafineerimisel biomassist.
"Green petrol" and "green diesel" for the purposes of Article 18 can be produced from a number of processes, including the treatment of animal and vegetable oils with hydrogen (hydrotreated in the amendment), the Fischer-Tropsch treatment of biomass and from refining pyrolysis oil from biomass.
III lisa – kolmeteistkümnes rida
Annex III - row 13
Fossiilkütustest toodetud bensiin
Fossil fuel Petrol
Tuleks esitada selgelt bensiini lähteaine.
The source of this petrol should be made clear.
III lisa – neljateistkümnes rida
Annex III - row 14
Fossiilkütustest toodetud diislikütus
Fossil fuel Diesel
Tuleks esitada selgelt diislikütuse lähteaine.
The source of this diesel should be made clear.
III lisa – neljateistkümnes a 14 rida (uus)
Annex III - row 14 a (new)
Fossiilkütustest toodetud raske kütteõli
Fossil fuel heavy fuel oil
IV lisa – sissejuhatav osa
Annex IV – introductory part
Artikli 13 lõikes 3 osutatud kriteeriumid on järgmised :
The criteria referred to in Article 13(3) shall be as follows :
Artikli 13 lõikes 3 osutatud kriteeriume kohaldatakse ainult sertifitseerimissüsteemidele :
For certification systems only, the criteria referred to in Article 13(3) shall apply :
Paigaldajate sertifitseerimise reguleerimine IV lisas on vajalik üksnes juhul, kui liikmesriigis puuduvad usaldusväärsed kutsekvalifikatsioonid.
The certification of installers regulated by Annex IV is only necessary where there are no reliable vocational qualifications in Member States.
Ettevõtjate seisukohalt oleks veel üks kohustuslik sertifitseerimissüsteem kutseõppe kõrval sisulises mõttes ja ajaliselt paljunõudev ning suurendaks üksnes mittevajalikku täiendavat bürokraatiat.
From the point of view of economic operators, a further obligatory certification system alongside vocational training that is very demanding in terms of content and time would only give rise to unnecessary additional bureaucratic constraints.
Kui lisakvalifikatsioonid ja täienduskursused on vajalikud, võib neid turul pakkuda vabatahtliku koolituse kaudu.
To the extent that additional qualifications or refresher courses are required, these can be provided in the context of voluntary training in the market.
IV lisa – punkt 1
Annex IV – paragraph 1
Sertifitseerimisprotsess on läbipaistev ning liikmesriik või tema määratud haldusasutus on selle selgelt määratlenud.
The certification process shall be transparent and clearly defined by the Member State or the administrative body they appoint .
Sertifitseerimisprotsess on läbipaistev ning liikmesriigi poolt määratav ja akrediteeritav (vastavalt standardile EN ISO 17024) sertifitseerimisasutus on selle selgelt määratlenud.
The certification process shall be transparent and clearly defined by a certification body to be appointed and accredited by the Member States (according to EN ISO 17024) .
Personali sertifitseerimine vastavalt standardile EN ISO 17024 tagab pideva ajakohase koolituse (lihtsustab uute tehnoloogiliste arengute või reglemendi rakendamist).
Certification of personnel according to EN ISO 17024 secures continuous updated training (new technology developments or rules and regulations can be easily implemented).
Lisaks tagab EN ISO akrediteerimine selged eeskirjad, et koolitus, kvalifikatsioon ja oskused oleksid kogu Euroopas võrreldavad.
Additionally the EN ISO accreditation secures clear rules so that training, qualification and skills would be comparable over Europe.
Kõnealune lähenemisviis võimaldab oskuste vastastikust tunnustamist liikmesriikides.
This approach allows for the mutual recognition of skills across Members States.
IV lisa – punkt 2
Annex IV – paragraph 2
Biomassi, soojuspumba, fotogalvaanilise päikeseenergia ja päikese soojusenergiaga seotud süsteemide paigaldajad saavad sertifikaadi akrediteeritud koolitusprogrammi või koolitaja kaudu.
Biomass, heat pump and solar photovoltaic and solar thermal installers shall be certified by an accredited training programme or training provider .
Biomassi, soojuspumba, pinnalähedase geotermilise energia ning fotogalvaanilise päikeseenergia ja päikese soojusenergiaga seotud süsteemide paigaldajatele pakutakse võimalust saada sertifikaat kolmandast isikust sertifitseerija kaudu.
Biomass, heat pump , shallow geothermal and solar photovoltaic and solar thermal installers shall be offered the opportunity to be certified by third party certifier .
Oluline on tagada käitiste kvaliteet.
It is essential that the quality of the installations is guaranteed.
IV lisa – punkt 2 a (uus)
Annex IV – paragraph 2 a (new)
2 a.
2 a .
Paigaldaja tunnistus on ajaliselt piiratud kestusega, nagu on sarnaselt ette nähtud tavapäraste kütteseadmete või fotogalvaaniliste seadmete või tavapäraste elektriseadmete paigaldajate sertifitseerimismenetlustega.
The installer certification shall be time restricted in a similar way as foreseen by the certification procedures for installers of ordinary heating equipment, or for the case of photovoltaic, of ordinary electrical equipment.
Et vältida tarbetute tõkete loomist taastuvatest energiaallikatest pärit elektri tootmise arengu osas, ei peaks tunnistuste ajalised piirangud olema rangemad kui tavapäraste elektriseadmete puhul.
In order to avoid creating unnecessary barriers for the development of electricity from renewable energy sources, certification time limits should not be stricter than for conventional electrical equipments.
IV lisa – punkt 3
Annex IV – paragraph 3
Koolitusprogrammi või koolitajat akrediteerivad liikmesriigid või nende määratavad haldusasutused .
The accreditation of the training programme or provider shall be done by Member States or administrative bodies they appoint.
Akrediteerimisasutused tagavad, et koolitaja pakutav koolitusprogramm on järjepidev ning et see on piirkondliku või riikliku ulatusega.
The accrediting body shall ensure that the training programme offered by the training provider has continuity and regional or national coverage.
Koolitajal on praktilise koolituse pakkumiseks asjakohased tehnilised vahendid, sealhulgas mõned laboriseadmed või muud vastavad vahendid.
The training provider shall have adequate technical facilities to provide practical training, including some laboratory equipment or corresponding facilities to provide practical training.
Koolitaja pakub baasväljaõppele lisaks lühemaid täiendõppekursusi päevakajalistel teemadel, sealhulgas uute tehnoloogiate kohta, et võimaldada käitistes elukestvat õpet.
The training provider shall also offer in addition to the basic training, shorter refresher courses on topical issues, including on new technologies, to enable life-long learning in installations.
Koolitaja võib olla seadme või süsteemi tootja, instituut või ühing.
The training provider may be the manufacturer of the equipment or system, institutes or associations.
Koolitusprogrammi või koolitaja kvaliteedi tagamise eest vastutavad sertifitseerimisasutused .
The quality assurance of the training programme or provider shall be done by the certification bodies .
Kõnealused asutused tagavad, et koolitaja pakutav koolitusprogramm on järjepidev ning et see on piirkondliku või riikliku ulatusega.
These bodies shall ensure that the training programme offered by the training provider has continuity and regional or national coverage.
Akrediteeritud sertifitseerimisasutuste määramine liikmesriikide poolt on lihtne ja väga tõhus, samas kui iga koolituskeskuse nõutav akrediteerimine nõuaks liiga palju bürokraatlikke nõudeid ja kulusid.
The appointment of accredited certification bodies by the Members States is easy and very efficient while a required accreditation of each training centre would require too many bureaucratic requirements and cost.
See kehtestab halduskoormuse, mis aeglustab taastuvenergia turu arengut.
It will impose an administrative burden that slows down the market development of renewable energies.
IV lisa – punkt 4 – sissejuhatav osa
Annex IV – paragraph 4 – introductory part
Akrediteeritud koolitusprogramme pakutakse töökogemustega paigaldajatele, kes on läbinud järgmist tüüpi koolitused (või läbivad neid praegu):
Accredited training programmes shall be offered to installers with working experience, who have undergone, or are undergoing, the following types of training:
Koolitusprogramme pakutakse töökogemustega paigaldajatele, kes on läbinud järgmist tüüpi koolitused (või läbivad neid praegu):
Training programmes shall be offered to installers with working experience, who have undergone, or are undergoing, the following types of training:
IV lisa – punkt 4 – alapunkt b a (uus)
Annex IV – paragraph 4 – point b a (new)