natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Amnestia ja armuandmine
Amnesty and pardon
Amnestia , armuandmine ja kohtuotsuse läbivaatamine
Amnesty , pardon and judgment review
Artikli 16 esimene a lõik (uus)
Article 16, paragraph 1 a (new)
Vaid otsuse teinud riik võib võtta vastu otsuse, mis käsitleb taotlust selliste kohtuotsuste läbivaatamiseks, mis sisaldavad täitmisele mittepööratud karistusi, tingimisi karistusi ja alternatiivseid mõjutusvahendeid, mille üle järelevalve teostamist ja mille täideviimist hõlmab käesolev raamotsus.
Only the issuing State can take a decision regarding requests for a review of judgments involving suspended sentences, conditional sentences and alternative sanctions, the supervision and execution of which are covered by this Framework Decision.
Kui süüdimõistetud isik lahkub täidesaatva riigi territooriumilt ja tema seaduslikuks elukohaks saab teine liikmesriik , annab täidesaatva riigi pädev õigusasutus tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve ning kohtuotsuse täitmise osas kõigi edasiste otsuste tegemise suhtes jurisdiktsiooni üle otsuse teinud riigi pädevale õigusasutusele.
If the sentenced person leaves the executing State and establishes his or her lawful and ordinary residence in another Member State , the competent judicial authority of the executing State shall transfer jurisdiction in respect of the supervision of the suspensory measures and alternative sanctions and in respect of all further decisions relating to the execution of the judgment to the competent judicial authority of the issuing State.
Kui süüdimõistetud isik lahkub täidesaatva riigi territooriumilt või ei oma enam seaduslikku ja alalist elukohta täidesaatvas riigis , annab täidesaatva riigi pädev õigusasutus tingimuslike meetmete ja kohustuste või tingimuste, mis kujutavad endast alternatiivseid mõjutusvahendeid, rakendamise järelevalve ning kohtuotsuse (või vajaduse korral tingimisi vabastamise otsuse) täitmise osas kõigi edasiste otsuste tegemise suhtes jurisdiktsiooni üle otsuse teinud riigi pädevale õigusasutusele.
If the sentenced person leaves the executing State or ceases to have a lawful and ordinary residence in the executing State , the competent judicial authority of the executing State shall transfer jurisdiction in respect of the supervision of the suspensory measures and the obligations or instructions which constitute alternative sanctions and in respect of all further decisions relating to the execution of the judgment (or if appropriate the decision for conditional release) to the competent judicial authority of the issuing State.
Täidesaatval riigil ei ole enam võimalik süüdimõistetud isiku üle järelevalvet teostada; seega läheb järelevalve teostamise kohustus üle otsuse teinud riigile.
The executing State is no longer able to exercise supervision over the sentenced person, hence responsibility for supervision passes to the issuing State.
Sellist kohustuse üleminekut tuleks käsitleda kui kohustust ja mitte kui volitust.
Such a transfer of responsibility should be regarded as an 'obligation' and not as a 'power'.
Artikli 17 teine a lõik (uus)
Article 17, paragraph 1 a (new)
Esimeses lõigus osutatud jurisdiktsiooni üleandmine peab toimuma ka juhul, kui otsuse teinud riik väljastab selleks täidesaatva riigi pädevale õigusasutusele taotluse selle alusel, et edasine kriminaalmenetlus isiku suhtes toimub otsuse teinud riigis.
The transfer of jurisdiction referred to in paragraph 1 must also take place if the issuing State issues a request to that effect to the competent judicial authority of the executing State on the grounds that further criminal proceedings against the person are taking place in the issuing State.
Sellest on möödunud juba üsna palju aega, kui Euroopa Liit lakkas olemast pelgalt ühine majandusruum ning hakkas ka ühiseid väärtusi omaks võtma.
It is now quite some time since the European Union ceased to be merely a common economic area and began to adopt shared values as well.
EL liigub edasi oma eesmärgi suunas, et luua poliitiline ühendus, mis järgib valgustuslikku ideaali inimese ülevast väärikusest, ning on järk-järgult ellu kutsumas poliitilise võimu jagamist oma liikmesriikide vahel, institutsioonide vahelist koostööd ning õigussüsteemi, mis on nii kosmopoliitne kui ka inimesekeskne.
It is progressing towards its aim of establishing a political community pursuing the illuminist ideal of the sublime dignity of man and it is gradually instituting political power-sharing amongst its Member States, cooperation amongst institutions and a legal system which is both cosmopolitan and people-centred.
Euroopa Liidu puhul on tõeliselt paeluv see liikumine üksikisiku ja kõikide rahvaste ning põlvkondade suhtes kohaldatava õigussüsteemi suunas.
What is genuinely fascinating about the European Union is this journey towards the individual and towards a legal system applicable to all peoples and all generations.
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ühitatakse isikute vaba liikumine kohtuotsuste liikumisega vastastikuse tunnustamise kaudu ning ka poliitilise ja õigusalase koostöö kaudu.
Within the area of freedom, security and justice, the free movement of persons is matched by the movement of judicial decisions through mutual recognition and also through police and judicial cooperation.
Erinevad õigusvaldkonnad (sealhulgas kriminaalõigus) vabanevad üha rohkem „feodaliseerimisest” üksikutes liikmesriikides, et kindlustada õigluse ühist ideaali kõigi jaoks.
The various fields of law (including criminal law) are increasingly being released from 'feudalisation' within the individual Member States in order to secure the common ideal of justice for all.
Euroopa Liit on erakordne näide poliitilisest organisatsioonist, mis on õppinud lähendama iga liikmesriigi üksikuid huve algusjärgus oleva õigussüsteemi moraalsetele eesmärkidele.
The European Union is an extraordinary example of a political organisation which has learned to converge the particular interests of each Member State with the moral aims of an embryonic legal system.
Kriminaalõigus on kaasatud sellesse järkjärgulisse liikumisse ELi liikmesriikide vahelise vastastikuse koostöö suunas.
Criminal law is included in this gradual move towards mutual cooperation amongst the EU Member States.
Käeoleva raamotsuse siin vaadeldav eesmärk on hõlbustada süüdimõistetud isikute taasintegreerumist ühiskonda, suurendada kannatanute ja ühiskonna kui terviku kaitset ning hõlbustada asjakohaste täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ja tingimisi karistuste jõustamist õigusrikkujate puhul, kes ei ole selle riigi elanikud, kus nad süüdi mõisteti.
The purpose of the Framework Decision under consideration here is to facilitate a sentenced person's reintegration into society, to provide better protection for victims and society as a whole and to facilitate the enforcement of appropriate suspended sentences, alternative sanctions and conditional sentences in the case of offenders who are not resident in the State in which they were sentenced.
Kõnealuse algatuse väärtus on eelkõige selles, et see julgustab liikmesriikide õigusasutusi viima oma kriminaalõigusesse sisse muid mõjutusvahendeid kui vabaduskaotuslikud karistused.
The value of this initiative is above all that it encourages the Member States' judicial authorities to incorporate sanctions other than custodial sentences into their criminal law.
Me oleme kõik teadlikud sellest, et kui poliitiline programm ei paku tingimusi alternatiivsete mõjutusvahendite kehtestamiseks, siis kohtunikud ei püüa neid kohaldada.
We are all aware that if the political agenda does not offer conditions for the establishment of alternative sanctions, judges tend not to apply them.
Alternatiivsete mõjutusvahendite võimaldamise ülesanne on edendada humanistlikku suhtumist kriminaalõigusesse ja karistustesse ning seega edendada Euroopa õigust üldiselt.
Facilitating alternative sanctions serves to promote humanitarian attitudes to criminal law and to sentences and hence promotes European law in general.
See lahendab eksiarvamuse, et süüdimõistetud isiku õigus sotsiaalsele integratsioonile tema taasintegreerimisel vastandub ühiskonna huvidele.
It resolves the fallacy of setting a sentenced person's right to social reintegration against society's interest in reintegrating him.
Tõde on see, et siin ei ole mingisugust vastandumist.
The truth of the matter is that there is no opposition here.
Süüdimõistetud isiku staatus on koguni baromeeter, mis võimaldab hinnata mis tahes poliitilise kogukonna taset tsivilisatsiooni arengu seisukohast ning õigussüsteemi ulatust.
The status of sentenced persons is even a barometer enabling the degree of civilisation and the calibre of the justice system of any political community to be assessed.
Tingimuslike meetmete kui vabaduskaotusliku karistuse alternatiivi kohaldamise edendamine on eesmärk, mis tuleb ELi kriminaalõiguse valdkonnas kiiresti saavutada.
Promoting the application of suspensory measures as an alternative to a custodial sentence is an objective to be achieved as a matter of urgency in the field of EU criminal law.
Euroopa poliitika peab püüdlema seose loomise poole kriminaalõiguse ja õiguste edendamise vahel oma kõikides mõõdetes: karistuste väljatöötamise ja täideviimise osas ning süüdimõistetud isikute ja ühiskonna vaheliste suhete osas üldiselt.
European politics must strive to establish a link between criminal law and a culture of rights in all its dimensions: as regards the devising and execution of sentences and the relationship between sentenced persons and society in general.
Kohati piirab vastastikuse tunnustamise tulemuslikkust asjaolu, et eri liikmesriikide kriminaalõigus on ikka veel ühtlustamise varajases etapis.
At times the effectiveness of mutual recognition is restricted by the fact that the Member States' criminal laws are still in the early stages of harmonisation.
Üks näide sellest on sätestatud asjaomases raamotsuses.
An example of this is provided by the Framework Decision under consideration.
Koostöömenetlus alternatiivsete mõjutusvahendite üle järelevalve teostamisel ja nende täideviimisel oleks palju lihtsam ja tõhusam (ning ka vähem problemaatiline), kui liikmesriigid võtaksid vastu sama liiki karistusi või kui neil oleksid sarnased kohtustruktuurid või isegi sarnane, suurema ühetaolisuse astmega kriminaalmateriaalõigus ja kriminaalmenetlusõigus [vt probleemi seoses erinevate meetmete vastuvõtmise või jurisdiktsioonide ebastabiilsusega, kui täitmisele mittepööratud karistus tühistatakse või kui karistus viiakse täide tingimisi karistuse korral].
The procedure for cooperation in the supervision and execution of alternative sanctions would be much simpler and more efficient (and also much less problematic) if the Member States adopted the same types of sentence or had similar judicial structures or even substantive and procedural criminal laws with a greater degree of equivalence [see the problem of adapting the 'different measures' or of the 'instability of jurisdictions' when a suspended sentence is revoked or a sentence is imposed in the case of a conditional sentence].
Vajadus liikmesriikide kriminaalmateriaalõiguse järkjärgulise ühtlustamise järele on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval Euroopa ala arendamise lõpuleviimise tingimuste eeldus.
The need for the Member States' substantive criminal laws to be progressively harmonised is a background condition for the completion of the European area of freedom, security and justice.
Lisaks on liikmesriikide kriminaalõiguse üha suuremat ühtlustamist võimalik toetada Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 osutatud ühiste väärtuste alusel: lisaks toetavad kõnealuseid väärtusi suures osas seadused, mis karistavad kriminaalset käitumist.
Furthermore, increasing harmonisation of the Member States' criminal laws can be advocated on the basis of the common values referred to in Article 6 of the Treaty on European Union: after all, those values are to a large extent underpinned by laws which punish criminal behaviour.
Vahepeal tuleb raamotsuses sätestatud menetlusnorme korraldada asjaolude praeguse seisu alusel.
In the meantime the procedural rules laid down in the Framework Decision will have to be organised on the basis of the current state of affairs.
Seepärast on otsustatud, et seaduslikkuse, selguse ja õiguskindluse huvides reguleeritakse pädevuse ja vastutuse jaotamist otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi vahel reegli abil, mille kohaselt riik, kes antud pädevust või vastutust teostab, kohaldab selle suhtes oma õigust ( vt artikli 12 lõige 2 ).
Hence it has been decided that for reasons of legality, clarity and legal certainty, the distribution of powers and responsibilities between the issuing State and the executing State will be governed by the rule that the State which exercises a given power or responsibility will apply its own laws thereto ( see Article 12(2) ).
Kõnealuse korraldusega samal ajal on võetud vastu otsus sätestada kohtualuste ärakuulamise põhimõte kui põhimõte, mida tuleb kohaldada juhtumitel, mis on seotud täitmisele mittepööratud karistuse täitmisele pööramise või tingimisi karistuse täideviimisega [ vt artikli 14 lõige 2 a (uus) ].
Along with this arrangement a decision has been taken to stipulate the principle of the hearing of defendants as a principle which must be applied in cases involving the revocation of a suspended sentence or the imposition of a conditional sentence [ see Article 14(2)a (new) ].
Sarnaselt on peetud kasulikuks osutamist liikmesriikide põhiseadustele seoses viitega Euroopa Liidu lepingule ( vt artikkel 3 ).
Similarly, the reference to the Member States' constitutions in conjunction with a reference to the Treaty values ( see Article 3 ) has been deemed useful.
Põhiõigused kehtestavad standardi, mille alusel tuleb ELi ja liikmesriikide põhiõiguste „varusid” lugeda avatuteks, mis üksteist täiendavad.
Fundamental rights set a standard on the basis of which the inventories of EU and Member-State fundamental rights are to be read as open ones which complement each other.
Sellega seoses on püütud anda ka panus küsimusse nõusoleku kohta järelevalve ja täideviimise eest vastutuse üleviimise algatamisel ( vt artikli 5 lõike 1 punkt a ).
In this connection a contribution to the question of consent in initiating the transfer of responsibility for supervision and execution has also been sought ( see Article 5(1)a ).
Üleviimise võimalus ei ole süüdimõistetud isiku põhiõigus [täpsemalt sellepärast, et sellel isikul on juba süüdimõistetu staatus ja ajastamise ning rolli selgitamine on samuti kohtuliku õiguspärasuse küsimus].
The transfer option is not a sentenced person's fundamental right [precisely because that person already has 'sentenced' status and the clarification of timing and role is also a question of judicial legitimacy].
Seetõttu ei olene üleviimine nõusolekust.
Hence the transfer is not subject to consent.
Siin peaks olema otsustav kohtulik kaalutlus, mis vastaks raamotsuse eesmärkidele ja annaks süüdimõistetud isikule õiguse olla ära kuulatud, kuna kuulamisel on sellises arutamises oluline roll.
What should exist here is decisive judicial consideration geared to the purposes of the Framework Decision and the granting to the sentenced person of the right to be heard, since a hearing has an essential role to play in such consideration.
Lisaks tehakse sellise tulemuslikkuse huvides siinkohal ettepanek sätestada norm täidesaatva riigi poolse keeldumise erandlikkuse kohta ( vt artikli 12 lõige 3 ).
It is, furthermore, in the interests of such effectiveness that it is being proposed here that a 'rule on the exceptional nature of refusal' by the executing State be enshrined ( see Article 12(3) ).
Samuti on võetud vastu otsus lisada määratlus „seaduslik ja alaline elukoht”, mis vastab Euroopa Kohtu kohtupraktikas leiduvale määratlusele [ vt artikli 2 punkt g a (uus) ].
A decision has also been taken to include a definition of 'lawful and ordinary residence' which corresponds to the definition found in European Court of Justice case-law [ see Article 2(ga) (new) ].
Nagu juba öeldud, annab nimetatud võimalus kõikehõlmava selgituse pädevuse ja vastutuse määratluse/jaotamise kohta otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi vahel.
As has already been said, the opinion provides comprehensive clarification of the definition/distribution of powers and responsibilities between the issuing State and the executing State.
Selgus toetab õiguskindlust ja seaduslikkust, mis on kriminaalõiguse jaoks hädavajalikud.
Clarity underpins the legal certainty and the legality which are essential to criminal law.
Seepärast on jäetud kõrvale täidesaatva riigi poolt meetmete kohandamine selles osas, mis puudutab nende olemust ( vt artikli 7 lõige 2 ).
For this reason the adaptation of measures by the executing State as regards the nature thereof ( see Article 7(2 ) has been rejected.
Vaid kohandamine täideviimise kestuse ja võimaluse korral vormi osas vastab tüpiseerimisele, mida nõuab kriminaalõiguses range seaduslikkuse põhimõte.
Only adaptation as regards duration and possibly the form of execution is compatible with the typification required by the principle of strict legality in criminal law.
Viimasena tuleks rõhutada, et kõnealuse raamotsusega seotud Prantsusmaa ja Saksamaa algatus saadab vabadusel, turvalisusel ja õigusel põhineval Euroopa alal välja väga positiivse signaali.
Lastly, it should be pointed out that the Franco-German initiative relating to this Framework Decision sends out a very positive signal within the European area of freedom, security and justice.
See näitab, et Euroopa mõõtmest saadakse nüüd ELi intensiivse poliitilise ja õigusalase integratsiooni idee taustal aru.
It shows that the European dimension is now understood in the light of the idea of intensive EU political and legal integration.
See näitab ka, kuidas kriminaalõiguse humaniseerimine imbub Euroopa õigussüsteemi: õigussüsteemi, mis põhineb humaansuse kahandamatul väärtusel, milles iga üksikisikut – isegi süüdimõistetut – vaadeldakse kui lõppeesmärki iseeneses, kui ainulaadset ja kordumatut olevust.
It also shows how the humanisation of criminal law infuses the European legal system: a legal system based on the irreducible value of humanity, in which each individual - even a sentenced one - is regarded as an end in himself, as a unique and unrepeatable being.
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Schengeni infosüsteemi (SIS) keskkonna andmeside infrastruktuuri paigaldamise, rakendamise ja haldamise kohta
on the proposal for a Council decision on the installation, operation and management of a Communication Infrastructure for the Schengen Information System (SIS) environment
EELARVEKOMISJONI arvamus .......................................................................................11
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................12
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut ( KOM(2007)0306 )
– having regard to the Commission proposal ( COM(2007)0306 )
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punkte a ja b ja artikli 34 lõike 2 punkti c;
– having regard to Article 30(1)(a) and (b), Article 31(1)(a) and (b) and Article 34(2)(c) of the EU Treaty,
– võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0215/2007 );
– having regard to Article 39(1) of the EU Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0215/2007 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust ( A6‑0357/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Budgets ( A6‑0357/2007 ),
3. on seisukohal, et komisjoni ettepanekus osutatud soovituslik lähtesumma peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3a ülemmääraga, ja rõhutab, et iga-aastast summat puudutav otsus tehakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 38;
Considers that the indicative financial reference amount indicated in the Commission proposal must be compatible with the ceiling of heading 3a of the new Multiannual Financial Framework (MFF) and points out that the annual amount will be decided within the annual budgetary procedure in accordance with the provisions of point 38 of the IIA of 17 May 2006;
Andmeside infrastruktuuri paigaldamise, rakendamise ja haldamisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.
The costs of installing, operating and managing the Communication Infrastructure shall be borne by the general budget of the European Union
Kuna SIS jääb vaid riiklikke andmebaase ühendavaks süsteemiks, peaksid seda rahastama liikmesriigid, juhul kui see jääb riikide tasandile.
As SIS remains a system simply connecting national data bases, it should be financed by the Member States,provided that it stays at national level.
Nõukogu kooskõlastab liikmesriikide katsetamise , kinnitab katsetulemused ja hoiab komisjoni arenguga pidevalt kursis.
The Council shall coordinate Member States' test activities and validate the test results and keep the Commission informed.
Nõukogu kooskõlastab liikmesriikide katsetamise ja kinnitab katsetulemused, hoides komisjoni ja Euroopa Parlamenti arenguga pidevalt kursis.
The Council shall coordinate Member States' test activities and validate the test results, keeping the Commission and the European Parliament informed.
Lõikes 1 viidatud leping vastab määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklite 88 kuni 107 sätetele.
The contract referred to in paragraph 1 shall comply with the provisions of Articles 88 to 107 of Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002.
Finantsmääruse eeskirju tuleb alati järgida.
The rules of the Financial Regulation have to be respected at all times.
Lõikes 1 viidatud asutuste kulud, mis tulenevad lõikes 1 viidatud ülesannete täitmisest, kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.
The cost incurred by the bodies referred to in paragraph 1 for the execution of the tasks referred to in paragraph 1 shall be borne by the general budget of the European Union.
Lõikes 1 viidatud asutuste kulud, mis tulenevad lõikes 1 viidatud ülesannete täitmisest, kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, mida on muudetud nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrusega EÜ/1995/2006 .
The cost incurred by the bodies referred to in paragraph 1 for the execution of the tasks referred to in paragraph 1 shall be borne by the general budget of the European Union, in accordance with Council Regulation (EC, Euratom) N° 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities as amended by Council Regulation EC/1995/2006 of 13December 2006 .
Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõikes 1 viidatud lepingu tingimustest ja sellest, missugune riigiasutus on lepingupool.
The Commission shall inform the European Parliament and the Council of the terms of the contract referred to in paragraph 1 and which national body is the contractor.
Kuna lõikes 1 viidatud asutuste kulud tuleb kanda ELil, siis peaksid eelarvepädevad institutsioonid teadma ka makse saajaid.
As the cost incurred by the bodies referred to in paragraph 1 is to be borne by the EU, it is only fitting that the budgetary authority be informed of the beneficiaries.
Nõukogu otsusega 2000/265/EÜ ette nähtud eelarve ülejääk makstakse liikmesriikidele tagasi kuupäeval, mis määratakse kindlaks vastavalt artikli 4 lõikele 1.
The remainder of the budget established by the Council Decision 2000/265/EC at the date set in accordance with Article 4 (1) shall be refunded to the Member states.
Tagasi makstavad summad arvutatakse nõukogu otsuse 2000/265/EÜ artiklis 26 sätestatud liikmesriikide osamaksude alusel .
The amounts to be repaid shall be calculated on the basis of the contributions from the Member States as laid down in Article 26 of Council Decision 2000/265/EC.