natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liikmesriike ei tohiks pidada suhetes institutsioonidega või seoses liidu tegevusvaldkondi käsitlevate küsimustega kolmandaks isikuks.
Member States should not be considered third parties in their relations with the institutions or their communications on matters relating to the field of activities of the Union.
b a) üksikisiku eraelu ja puutumatus, eelkõige kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate ühenduse õigusaktidega;
( ba ) the privacy and the integrity of the individual, in particular in accordance with Community legislation regarding the protection of personal data;
Lisatakse viide ELi isikuandmete kaitset käsitlevatele õigusaktidele.
Reference to EU legislation on personal data is included.
Sellega seoses tuleks kohaldada ka kodukorra artikli 80a lõike 3 kolmandat lõiku.
In this context as well, paragraph 3.3 of rule 80a of the rules of procedures should apply.
Kolmandate isikute dokumentide puhul konsulteerib institutsioon kolmanda isikuga, et hinnata, kas tuleks kohaldada artiklis 4 osutatud erandit, välja arvatud juhul, kui on ilmne, et dokument tuleb avaldada või et seda ei tohi avaldada.
As regards third-party documents, the institution shall consult the third party with a view to assessing whether an exception referred to in Article 4 is applicable, unless it is clear that the document shall or shall not be disclosed.
Institutsioonidele poliitiliste otsuste tegemise mõjutamiseks esitatavad dokumendid tuleks avalikustada.
Documents provided to institutions for the purpose of influencing policy-making should be made public.
Poliitiliste otsuste tegemise protsessi läbipaistvuse tagamiseks tuleks kolmandate isikute poolt esitatavad dokumendid, mille eesmärk on mõjutada poliitilisi otsuseid, avalikustada.
In order to guarantee transparency of the policy making process, documents provided by third parties and aiming at influencing the political decisions should be made public.
Komisjon ja nõukogu tagavad Euroopa Parlamendi asjakohase kontrolli tundliku sisuga dokumentide üle institutsioonide vahel kokku lepitud korras , mis avalikustatakse .
The Commission and the Council shall ensure adequate control by the European Parliament regarding sensitive documents in accordance with arrangements agreed between the institutions , which shall be made public .
Institutsioonide vahel tundliku sisuga dokumentide kohta kokkulepitud kord tuleks avalikustada.
The arrangements agreed between the institutions regarding sensitive documents should be made public.
Institutsioonid loovad oma dokumendiregistrite jaoks ühise kasutajaliidese ning tagavad eelkõige ühtse vahetu juurdepääsukoha dokumentidele, mis on koostatud või saadud ühenduse õigusaktide või muude üldkohaldatavate aktide vastuvõtmise menetluse käigus .
The institutions shall establish a common interface for their registers of documents , and shall in particular ensure a single point of access for direct access to documents drawn up or received in the course of procedures for the adoption of Community legislative acts or non-legislative acts of general application .
Euroopa Liidu lepingu (muudetud 1997. aastal Amsterdami lepinguga) artikli 1 lõike 2 kohaselt peavad ühenduse institutsioonid ja organid tegema otsuseid nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik.
According to Article 1(2) of the Treaty on European Union (as amended by the Treaty of Amsterdam in 1997) Community institutions and bodies must take decisions as openly as possible and as closely as possible to the citizens.
Selleks, et võimaldada kodanikel poliitilises protsessis tõhusalt osaleda ja ametiasutustelt aruandekohustuse täitmist nõuda, peab kodanikel ja valitud organitel olema võimalikult laiaulatuslik juurdepääs Euroopa Liidu institutsioonide dokumentidele.
In order to enable them to effectively participate in the political process and call public authorities to account, citizens and elected bodies should therefore have the widest possible access to documents held by the European institutions.
Kuigi Euroopa institutsioonid on teinud avalikkuse ja läbipaistvuse osas edusamme, pole olukord sugugi probleemitu ning määruse 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) praegust uuesti sõnastamist tuleks käsitleda kui järgmist sammu sellise halduskeskkonna saavutamise poole, kus teabe kättesaadavus ja teabele juurdepääs on pigem norm kui erand.
Although the European institutions have been making progress with regard to openness and transparency the situation is by no means perfect and the current recast of Regulation 1049/2001 on public access to documents held by the European institutions should be considered as another step towards achieving an administrative environment in which availability and ease of access to information is the norm rather than the exception.
Kuid komisjoni poolt määruse kohta tehtud muudatusettepanekud on pettumust valmistavad, kuna mitmel juhul on komisjoni ettepanekud pigem samm tagasi kui julge samm edasi, et „saavutada suurem läbipaistvus”.
The actual amendments the Commission has brought to the Regulation, however, are disappointing as in a number of cases the Commission's proposals represent a step backwards rather than a bold step ahead in "a drive towards more transparency".
Raportöör on seisukohal, et täienenud kohtupraktika ja muude asjaomaste tekstide, näiteks Århusi konventsiooni, tõeline määrusesse integreerimine ja konsolideerimine oleks pidanud andma juba läbivaatamisele teistsuguse lähenemisviisi.
Your rapporteur feels that real integration and consolidation of the accrued case law and other relevant texts, such as the Arhus Convention, into the Regulation should already have led to a different approach to the revision.
Lisaks on raportöör seisukohal, et komisjoni otsus kasutada läbivaatamiseks uuesti sõnastamise menetlust on ebaõnnestunud ja ei vasta uuesti sõnastamise menetluse eesmärkidele institutsioonidevahelises kokkuleppes, kus menetluse kasutamine on ette nähtud hoopis erinevate asjaolude korral.
Furthermore, you rapporteur considers the Commission's choice to use the re-cast procedure, for the revision is unfortunate and not in conformity with the objectives of the interinstitutional agreement on the re-cast procedure, which foresees its use under quite different conditions.
Kuna menetluse kohaselt on parlamendil a priori võimalik teha muudatusettepanekuid ainult komisjoni muudetud osade kohta, siis tuleb menetluse kasutamist hoolikalt kaaluda.
As the procedure a priori limits Parliament's possibilities to amend the proposal to only the elements amended by the Commission, its use should be carefully evaluated.
Uuesti sõnastamise menetluse mittesobivus kompleksseks läbivaatamiseks, kus mõne osa muutmine mõjutab teksti muid sätteid, tähendab praktikas seda, et parlament peab ulatuslikult kasutama institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud erandit.
The unsuitability of the re-cast procedure for a complex revision, where changes in some elements have implications for other provisions in the text, in practical terms means that Parliament must make extensive use of the derogation provided for in the IIA.
Kõige märkimisväärsem samm tagasi on dokumendi määratluse (artikkel 3) muutmine komisjoni poolt – dokumendi mõiste on üks määruse põhimõisteid.
The most notable step backwards is the Commission's reformulated definition (Article 3) of "document", the concept that lies at the very heart of the Regulation.
Raportöör on arvamusel, et komisjoni ettepanekus sisalduva määratluse kitsendamise asemel tuleks dokumendi määratlust laiendada igasugusele sisule, olenemata teabekandjast või otsustamisprotsessi etapist, nii et hõlmatud oleksid kõik institutsioonide vastutusalas olevad küsimused.
Your rapporteur is of the opinion that instead of narrowing down the definition, as the Commission in fact proposes, this definition should be broadened to include all content, irrespective of its medium or the phase of the decision-making process, concerning matters which fall within the institutions' sphere of responsibility.
Petitsioonikomisjon teostab hoolikat järelevalvet puuduste üle ühenduse õigusaktide, poliitika ja programmide rakendamisel ning täheldab jätkuvalt, et kodanikud on sellistest puudustest väga teadlikud, sest need mõjutavad neid otseselt ja neil on otsene huvi rikkumine lõpetada ja/või kaebus esitada.
The Committee on petitions keeps the finger on the pulse of the Union with regard to failings and shortcomings in the application of Community law, policies and programmes and it continues to note that citizens are very conscious of such shortcomings, because they affect them directly and because they have a direct interest in ending infringements and/or seeking redress.
Kodanike jaoks on eriti oluline, et näiteks rikkumismenetluste puhul, mis algatatakse sageli kodanike petitsioonide alusel, oleks tagatud täielik juurdepääs kõigile dokumentidele kõigil menetlusega seotud uurimise etappidel.
For citizens it is of particular importance that for instance in the case of infringement procedures, which often result from citizens' petitions, full access should be provided to all documents at all stages of investigations in the course of such procedures.
See hõlmab ka liikmesriikide dokumente.
This includes documents provided by Member States.
Seetõttu juhib raportöör tähelepanu sellele, et komisjoni ettepanek anda liikmesriikidele nende endi õigusaktide sätete alusel õigus keelduda juurdepääsu andmast (artikkel 5) on vastuolus Euroopa Kohtu kohtupraktikaga ning vastuvõetamatu.
Therefore your rapporteur points out that the Commission's proposal to give Member States a right to refuse access to documents (Article 5) based on their own legislation is contrary to the jurisprudence of the European Court of Justice and not acceptable.
Kodanike õiguse suhtes omada juurdepääsu dokumentidele ei tohi kohaldada muid erandeid kui need, mis on sätestatud artiklis 4 (erandid).
No other exceptions than laid down in Articles 4 ("Exceptions") should be applicable to citizens' rights of access to documents.
Artikli 9 (tundliku sisuga dokumendid) puhul on oluline, et institutsioonid kehtestaksid kõnealuste dokumentide liigitamise ühised eeskirjad, mis tuleks ka avaldada.
With regard to Article 9 ("Sensitive documents") it is important that the institutions should lay down common rules for the classification of such documents and that these rules should be made public.
Lisaks on raportöör seisukohal, et hea oleks lisada määrusesse ka Euroopa Ombudsmani ettepanek toimida objektiivse vahendajana juhul, kui institutsioon on dokumendile juurdepääsu täielikult või osaliselt keelanud ja juurdepääsu taotleja arvates on küsitav, kuidas avalikustamine kahjustaks asjaomaseid isikuid, ning kui taotleja arvates teenib avaldamine ülekaalukaid üldisi huve.
Your rapporteur also considers that it would be worthwhile to integrate into the Regulation the European Ombudsman's suggestion to act as an objective intermediary in cases where access to a document is wholly or partially refused by an institution and the applicant questions the reality of harm to the affected interest and/or argues that there is an overriding public interest in disclosure.
Kõnealusel juhul võiks ombudsman dokumendi läbi vaadata, jõuda sõltumatule seisukohale huvide kahjustamise ja/või ülekaalukate üldiste huvide küsimuses ja teha ilma dokumenti avaldamata oma seisukoha teatavaks nii institutsioonile kui ka taotlejale.
In such cases the Ombudsman could inspect the document, take an independent view on the question of harm and/or an overriding public interest and - without disclosing the document - give his opinion to the institution and the applicant.
Kui pärast ombudsmaniga konsulteerimist on dokumendile juurdepääs ikka keelatud, võib taotleja soovi korral esitada juurdepääsuks kordustaotluse.
If after the Ombudsman has been consulted the refusal is upheld, the applicant can make a confirmatory application if he or she so wishes.
Kõnealune menetlus ei vähendaks kuidagi taotleja määrusest tulenevaid õigusi, vaid pakuks praktilist abi ja juhiseid institutsioonile, kes võib olla seisukohal, et tal on seaduslik kohustus juurdepääsu võimaldamisest keelduda, ning suurendaks taotleja usaldust asjaolu suhtes, et kui juurdepääsu võimaldamisest keeldutakse, siis on asjaomaste isikute huvide kahjustamise tõenäosus olemas, ning et avaldamist ülekaalukate üldiste huvide teenimise eesmärgil on põhjalikult ja objektiivselt uuritud.
This procedure would not diminish the applicant's rights under the Regulation in any way but would offer practical help and guidance to the institution, which may consider that it is under a legal obligation to refuse access, and increase the applicant's trust that, when an application is rejected, the likelihood of harm is real and the possibility of an overriding public interest in disclosure has been seriously and objectively examined.
Veel üheks kõnealuse menetluse eeliseks oleks see, et ombudsmanile esitatud erinevate institutsioonidega seotud juurdepääsu keelamise juhtumeid käsitletaks ühtsel ja õiglasel viisil.
Another advantage of this procedure would be that refusal cases from different institutions put before the Ombudsman would be dealt with in a coherent and equitable way.
Raportöör on arvamusel, et Euroopa läbipaistvuse algatus ei saa kuidagi olla edukas, kui taotlejad soovitud teavet üles ei leia ja hõlpsalt kätte ei saa.
Your rapporteur is of the opinion that it is hardly imaginable that the European Transparency Initiative will succeed if applicants cannot easily find and retrieve the information they want.
Seetõttu peaksid institutsioonid kõnealuse määruse raames tagama, et nende dokumentide registritel on ühine liides ja ühtne juurdepääsukoht.
In the context of this Regulation therefore the institutions should ensure that documents are supplied through a common interface for their registers of documents, and they should provide for a single point of access.
Elektroonilised dokumendid peavad olema avatud standarditele vastavas vormis.
When supplied electronically, documents should be in formats adhering to Open Standards.
Suurema läbipaistvuse saavutamise püüdlused kukuvad kindlasti läbi, kui kodanikud on kohustatud kasutama konkreetset, institutsioonide infotehnoloogilise keskkonnaga kokkusobivat patenteeritud tarkvara.
The drive for transparency is sure to fail if citizens are obliged to make use of specific proprietary software which is compatible with the institutions' IT environment.
Raportöör tegi muudatusettepanekud (artiklid 10 ja 11), mille kohaselt tuleks institutsioonidele näha ette tähtaeg, mille möödumisel nad peavad tagama, et dokumendid esitatakse avatud standarditele vastavas vormis ning et institutsioonide infotehnoloogiline keskkond ei takista üldsuse juurdepääsu dokumentidele.
Your rapporteur has introduced amendments (Articles 10 and 11) including a deadline for institutions to ensure that documents are supplied in formats adhering to Open Standards and to ensure that the institutions' IT environments does not form a barrier to public access to documents.
Parlamendi kontrolli tagamise eesmärgil rõhutab raportöör, et parlamendil peab olema asjakohane kontroll tundliku sisuga dokumentide üle.
With a view to ensuring parliamentary scrutiny your rapporteur emphasises that the Parliament must have adequate control with regard to sensitive documents.
Kahepoolsed kokkulepped kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega ei tohiks takistada nõukogul ja komisjonil teabe jagamist parlamendiga.
Bilateral agreements with third countries or international organisations should not prohibit the Council and the Commission from sharing information with the Parliament.
Kõnealuses kontekstis on oluline, et kehtestataks institutsioonide kodukordade kohandamise tähtajad ning et komisjon kontrolliks kõnealuste kodukordade vastavust läbivaadatud määrusele.
In this context it is important that deadlines be set for the adaptation of the rules of procedure of the institutions and that the Commission should verify the conformity of these rules with the revised Regulation.
Lisaks tuleks komisjoni kohustada, nagu olemasoleva määruse puhulgi, esitama läbivaadatud määruse rakendamise aruannet ja andma vajaduse korral paranduste tegemiseks soovitusi.
Furthermore, as was the case with the current Regulation, the Commission should be requested to provide a report on the implementation of the revised Regulation and make recommendations, where required, for improvements.
Petitsioonikomisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
The Committee on Petitions calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
(2) Euroopa Liidu lepingu artikli 1 teises lõigus on talletatud avalikkuse põhimõte tõdemusega, et leping tähistab uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises, kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik.
(2) The second subparagraph of Article 1 of the Treaty on European Union enshrines the concept of openness, stating that the Treaty marks a new stage in the process of creating an ever closer union among the peoples of Europe, in which decisions are taken as openly as possible and as closely as possible to the citizen.
Seda kinnitatakse veel kord Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 42 ning Maastrichti lepingule ja Laekeni deklaratsioonile lisatud deklaratsioonis nr 17, milles ühendati otsuste tegemise protsessi suurendatud läbipaistvus üldsuse parandatud ligipääsetavusega teabele, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 255, milles omakorda kinnitatakse institutsioonide demokraatlikku olemust ja üldsuse usaldust ametiasutuste vastu.
This is reaffirmed in Article 42 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and Declaration No 17 annexed to the Treaty of Maastricht and the Laeken Declaration, which linked improved transparency of the decision-making process to improved public access to information as set out in Article 255 of the EC Treaty, which in turn confirms the democratic nature of the institutions and the public’s confidence in the administration.
Avalikkuse põhimõtte praktikasse rakendamiseks tuleb ette näha asjakohased ressursid, et saavutada suurem õiguspärasus, tõhusus ja aruandekohustuse täitmine kodanike ees ning tugevdada demokraatia põhimõtteid ja põhiõiguste austamist.
Adequate resources should be made available to put the principle of openness into practice, thereby achieving greater legitimacy, effectiveness and accountability to the citizen, as well as strengthening the principles of democracy and respect for fundamental rights.
Teabe ja dokumentide haldamine, üldsuse juurdepääsuõiguse haldamine ja kodanikega suhtlemine on ressursimahukas tegevus.
Managing information and documents, administering the right of public access and communicating with citizens are resource-intensive activities.
Kõnealuseks tegevuseks asjakohaste ressursside ettenägemist tuleks käsitleda kui vajalikku investeeringut, et tagada Euroopa Liidu institutsioonide ja organite tõhusus, tulemuslikkus ja läbipaistvus.
The provision of adequate resources for these purposes should be regarded as a necessary investment to ensure the efficiency, effectiveness and transparency of the Union 's institutions and bodies .
a) määrata kindlaks põhimõtted, tingimused ning üldiste või erahuvidega põhjendatud piirangud, mis reguleerivad EÜ asutamislepingu artiklis 255 ettenähtud õigust pääseda juurde Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni (edaspidi „institutsioonid”) dokumentidele, nõnda et üldsusele antaks neile dokumentidele võimalikult laiaulatuslik juurdepääs ;
(a) to define the principles, conditions and limits on grounds of public or private interest governing the right of access to European Parliament, Council and Commission (hereinafter referred to as « the institutions » ) documents provided for in Article 255 of the EC Treaty in such a way as to grant the public the widest possible access to such documents;
a) määrata kindlaks põhimõtted, tingimused ning üldiste või erahuvidega põhjendatud piirangud, mis reguleerivad EÜ asutamislepingu artiklis 255 ettenähtud õigust pääseda juurde Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni (edaspidi „institutsioonid”) dokumentidele, nõnda et oleks tagatud üldsusele neile dokumentidele võimalikult laiaulatusliku juurdepääsu andmine ;
(a) to define the principles, conditions and limits on grounds of public or private interest governing the right of access to European Parliament, Council and Commission (hereinafter referred to as “ the institutions ” ) documents provided for in Article 255 of the EC Treaty in such a way as to ensure that the public is given the widest possible access to such documents;
b) kehtestada eeskirjad, mis tagavad selle õiguse võimalikult hõlpsa kasutamise;
(b) to establish rules ensuring the easiest possible exercise of this right;
c) tagada hea haldustava dokumentidele juurdepääsu tagamisel.
(c) to ensure good administrative practice on access to documents.
Institutsioonidel on kohustus tagada avatus ja läbipaistvus ning hea haldustava.
The institutions are under an obligation to ensure openness and transparency as well as good administrative practice.
Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi institutsiooni valduses olevate dokumentide suhtes, see tähendab institutsiooni koostatud ja talle saadetud ning tema valduses olevate dokumentide suhtes , mis seonduvad tema vastutusalasse kuuluva poliitika, tegevuse või otsustega seonduvate küsimustega kõikides Euroopa Liidu tegevusvaldkondades.
This Regulation shall apply to all documents held by an institution, namely, documents drawn up or received by it and in its possession concerning a matter relating to the policies, activities and decisions falling within its sphere of responsibility, in all areas of activity of the European Union.
Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi institutsiooni valduses olevate dokumentide suhtes, see tähendab institutsiooni koostatud ja talle saadetud ning tema valduses olevate dokumentide suhtes, mis seonduvad tema otsesesse ja kaudsesse vastutusalasse ning pädevusse kuuluva poliitika, tegevuse , uuringute või otsustega seonduvate küsimustega kõikides Euroopa Liidu tegevusvaldkondades.
This Regulation shall apply to all documents held by an institution, namely, documents drawn up or received by it and in its possession concerning a matter relating to the policies, activities , investigations and decisions falling within its sphere of direct and indirect responsibility and competence , in all areas of activity of the European Union.
Kõik käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad asutused kasutavad ühesuguseid taotlemisvorme, mis tõlgitakse nõuetekohaselt kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse.
The various application forms shall be identical for all bodies covered by this Regulation and shall be duly translated into all the official languages of the European Union.
Tundliku sisuga dokumentide suhtes, nagu need on määratletud artikli 9 lõikes 1, kohaldatakse vastavalt nimetatud artiklile erikohtlemist.
Sensitive documents as defined in Article 9(1) shall be subject to special treatment in accordance with that Articl e .
Käesolevat määrust ei kohaldata dokumentide suhtes, mille on ühenduse kohtutele esitanud muud isikud kui institutsioonid.
This Regulation shall not apply to documents submitted to Courts by parties other than the institutions .
Dokumendid, mis sisaldavad teavet, mille institutsioon on saanud või kogunud füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt sellise uurimise käigus, ei ole üldsusele juurdepääsetavad.
Documents containing information gathered or obtained from natural or legal persons by an institution in the framework of such investigations shall not be accessible to the public