natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kõnealune kohtupraktika käsitleb näiteid, kus ühendus, teostades oma pädevust (kaupade vaba liikumise üle jne), tahtis teataval määral omandiõiguste kasutamist mõjutada või piirata või kontrollida, nagu on lubatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni esimese lisaprotokolli artiklis 1.
That case-law is concerned with instances where the Community, in the exercise of Community competence (over free movement of goods, etc), purported in some way to influence or limit or control the exercise of property rights, as is permitted by Article 1 of the first Additional Protocol to the ECHR.
Euroopa Kohus on tõepoolest järjekindlalt sedastanud, et „kuigi omandiõigus on osa ühenduse õiguse üldpõhimõtetest, ei ole see absoluutne õigus, vaid seda tuleb arvestada kooskõlas selle ülesandega ühiskonnas, ning arvestades seega, et selle teostamist võidakse piirata, tingimusel et need piirangud vastavad tõepoolest ühenduse poolt taotletava üldise huvi eesmärkidele ega kujuta selle eesmärki arvestades ülemäärast ja lubamatut sekkumist, mis kahjustaks sel viisil tagatud õiguse olemust” (kohtuasi C-491/01: British American Tobacco (Investments) ja Imperial Tobacco [2002] EKL I-11453).
Indeed, as the Court has consistently held, "while the right of property forms part of the general principles of Community law, it is not an absolute right and must be viewed in relation to its social function and whereas, consequently, its exercise may be restricted, provided that those restrictions in fact correspond to objectives of general interest pursued by the Community and do not constitute a disproportionate and intolerable interference, impairing the very substance of the rights guaranteed" (Case C-491/01 British American Tobacco (Investments) and Imperial Tobacco [2002] ECR I-11453).
Euroopa Kohus on väljendanud oma seisukohta väga selgelt, näiteks 6. oktoobri 2005 aasta otsuses kohtuasjas C-328/04: Vajnai [2005] I-8577 ja varasemas otsuses, mis käsitleb kinnisvara sundvõõrandamist kohtuasjas C-309/96: Annibaldi v. Sindaco del Comune di Guidonia ja Presidente Regione Lazio [1997] EKL I-7493, punktid 22-25: kui siseriiklikud õigusnormid jäävad ühenduse õiguse kohaldamisalast välja, puudub ühenduse kohtul pädevus hinnata nende sätete kooskõla põhiõigustega, millest kinnipidamise kindlustab Euroopa Kohus.
The Court has made the position abundantly clear, for instance in the order of 6 October 2005 in Case C-328/04 Vajnai [2005] I-8577 and in the earlier judgment concerning the expropriation of real property in Case C-309/96 Annibaldi v. Sindaco del Comune di Guidonia and Presidente Regione Lazio [1997] ECR I-7493, at paras 22-25: where national provisions fall outside the scope of Community law, there is no Community jurisdiction to assess the compatibility of those provisions with the fundamental rights whose observance the Court ensures.
Igal juhul toimub kinnisvara ostmine Hispaanias vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ning igasugune väidetav selle õiguse rikkumine tuleb lahendada Hispaania pädevates õigusasutustes (vt kohtuasi C-182/83: Fearon v. Irish Land Commission [1984] EKL 3677).
In any event, the purchase of a real property in Spain is carried out in accordance with national laws and any alleged transgression of that law has to be resolved before the competent Spanish judicial authorities (see Case C-182/83 Fearon v. Irish Land Commission [1984] ECR 3677).
Üksnes viimase võimalusena, kui kõik siseriiklikud võimalused on ammendatud, on võimalik esitada hagi Euroopa Inimõiguste Kohtusse.
It is only in the last resort when all national remedies have been exhausted that it is possible to take a case to the European Court of Human Rights.
Lühidalt kokku võttes, kohustuslikku kinnisvara ostu teostades tegutsevad Hispaania ametiasutused Hispaania põhiseaduse ja põhiseaduse asjaomase paragrahvi põhjal kehtestatud õigusaktide alusel.
The long and short of it is that, in carrying out the compulsory purchase of real property, the Spanish authorities act in pursuance of the Spanish Constitution and laws enacted pursuant to the relevant provision of the Constitution.
Asjaolu, et mõned inimesed, kes kannatasid kahju kõnealuste meetmete tõttu, on liidu kodanikud, kes kasutasid ühte asutamislepinguga antud õigust, ei ole selle küsimusega seotud.
The fact that some of the people affected by the measures in question were Union citizens who had exercised one of the freedoms granted by the Treaty has no bearing on the matter.
Nõuetekohane viis hüvituse saamiseks peab toimuma Hispaania kohtute kaudu, ning lõpuks, kui kõik siseriiklikud võimalused on ammendatud, võib seda teha Euroopa Inimõiguste Kohtu kaudu Strasbourgis.
The proper means of seeking redress is through the Spanish courts and, ultimately, once all domestic remedies have been exhausted, the Court of Human Rights at Strasbourg.
Viimasena käsitletakse raporti projektis menetlusi, mille komisjon on algatanud Hispaania vastu riigihankeid käsitleva direktiivi väidetavate rikkumiste pärast.
Lastly, the draft report refers to proceedings brought by the Commission against Spain for alleged infringements of the public procurement directive.
On siiski kaheldav, kas kõnealuse direktiivi väidetavalt ebaõige rakendamise ja petitsioonide esitajatele väidetavalt tekitatud kahju vahel on piisav põhjuslik seos.
However, it is doubted whether there is a sufficient causal relationship between the alleged improper implementation of that Directive and the damage allegedly sustained by the petitioners.
Kokkuvõttes soovitab õiguskomisjon, pärast küsimuse arutamist oma 12. veebruari 2009. aasta koosolekul, 13 poolthäälega
In conclusion, after examining the issue at its meeting of 12 February 2009, the Committee on Legal Affairs, by 13 votes in favour
Kohal viibisid järgmised liikmed: Alin Lucian Antochi (tegevesimees), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (aseesimees), Francesco Enrico Speroni (aseesimees), Monica Frassoni (raportöör), Sharon Bowles, Brian Crowley, Jean-Paul Gauzčs, Klaus-Heiner Lehne, Alain Lipietz, Manuel Medina Ortega, Georgios Papastamkos, Aloyzas Sakalas ja Jaroslav Zvěřina. ja ühegi erapooletuta, et vastutav komisjon jätkaks ettepaneku läbivaatamist vastavalt soovitustele.
The following Members were present: Alin Lucian Antochi (acting Chair), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (Vice-Chair), Francesco Enrico Speroni (Vice-Chair), Monica Frassoni (rapporteur), Sharon Bowles, Brian Crowley, Jean-Paul Gauzès, Klaus-Heiner Lehne, Alain Lipietz, Manuel Medina Ortega, Georgios Papastamkos, Aloyzas Sakalas, Jaroslav Zvěřina. and no abstentions, recommends that your committee, as the committee responsible, proceed to examine the above proposal in keeping with its suggestions.
Territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev roheline raamat ja ühtekuuluvuspoliitika tulevase reformi üle toimuva mõttevahetuse hetkeseis
on Green Paper on Territorial Cohesion and the state for the debate on the future reform of Cohesion policy
territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva rohelise raamatu ja ühtekuuluvuspoliitika tulevase reformi üle toimuva mõttevahetuse hetkeseisu kohta
on Green Paper on Territorial Cohesion and the state for the debate on the future reform of Cohesion policy
– võttes arvesse komisjoni 19. juuni 2008. aasta viiendat eduaruannet majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta „Piirkondade majanduskasv aitab kaasa Euroopa majanduse kasvule” ( KOM(2008)0371 ) (viies eduaruanne);
– having regard to the Commission's fifth progress report of 19 June 2008 on economic and social cohesion - Growing regions, growing Europe ( COM(2008)0371 ) (Fifth Progress Report),
– võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2008. aasta rohelist raamatut territoriaalse ühtekuuluvuse kohta „Territoriaalse mitmekesisuse muutmine Euroopa tugevaks küljeks” ( KOM(2008)0616 ) (roheline raamat);
– having regard to the Commission Green Paper of 6 October 2008 on Territorial Cohesion-Turning territorial diversity into strength ( COM(2008)0616 ) (Green Paper),
– võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2008. aasta talituste töödokumenti „Piirkonnad 2020 – ELi piirkondade tulevaste väljakutsete analüüs“ ( SEK(2008)2868 ) (komisjoni aruanne piirkondadest 2020);
– having regard to the Commission staff working document of 14 November 2008 on Regions 2020 - an assessment of Future Challenges for EU Regions ( SEC(2008)2868 ) (Commission Report on Regions 2020),
- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 158 ja 159 ning artikli 299 lõiget 2;
- having regard to Articles 158 and 159 and Article 299(2) of the EC Treaty,
- võttes arvesse komisjoni 30. mai 2007. aasta neljandat aruannet majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta ( KOM(2007)0273 );
- having regard to the Commission's fourth Report of 30 May 2007 on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 )
– võttes arvesse Euroopa Liidu territoriaalset tegevuskava ja Euroopa linnade säästvat arengut käsitlevat Leipzigi hartat ning territoriaalse tegevuskava tegevusprogrammi rakendamist;
– having regard to the Territorial Agenda of the EU and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities, and the implementation of the Action Programme of the Territorial Agenda,
– võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitleva neljanda aruande kohta
– having regard to its resolutions of 21 February 2008 on the fourth report on economic and social cohesion
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0068 . (neljandat eduaruannet käsitlev resolutsioon), 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmete kohta – Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogramm
Texts adopted, P6_TA(2008)0068 . (resolution on the Fourth Progress Report), of 21 February 2008 on the follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter: Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0069 . ning 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valitsemistavade ja partnerlussuhete kohta
Texts adopted, P6_TA(2008)0069 . , and of 21 October 2008 on governance and partnership
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0492 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0492 . ,
– võttes arvesse Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku (ESPON) aruannet „Ruumilise arengu tulevikukontseptsioon – Euroopa territoriaalse arengu mudelid” ning Euroopa Parlamendi aruannet „Piirkondlikud erinevused ja ühtekuuluvus: millised on tulevikustrateegiad?”;
– having regard to the report by the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) entitled 'Territorial Futures - Spatial scenarios for Europe and that of the European Parliament Regional Disparities and Cohesion: what Strategies for the Future?',
– võttes arvesse 30.–31. oktoobril 2008. aastal Pariisis korraldatud territoriaalse ühtekuuluvuse ja ühtekuuluvuspoliitika tuleviku teemal peetud konverentsi järeldusi;
– having regard to the conclusions of the Conference on territorial cohesion and the future of cohesion policy held in Paris on 30 to 31 October 2008,
– võttes arvesse oma 28. septembri 2005. aasta resolutsiooni territoriaalse ühtekuuluvuse rolli kohta regionaalarengus
– having regard to its resolution of 28 September 2005 on the role of territorial cohesion in regional development
A. arvestades, et Lissaboni lepingut, milles territoriaalne ühtekuuluvus on koos majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvusega sätestatud Euroopa Liidu ühe põhilise eesmärgina, ei ole veel kõik liikmesriigid ratifitseeritud;
A. whereas the Lisbon Treaty, which enshrines territorial cohesion as among the fundamental objectives of the European Union alongside economic and social cohesion, has not yet been ratified by all EU Member States,
B. arvestades, et territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõte on algusest peale olnud osa ühtekuuluvuspoliitikast ning selle arengu keskmes; arvestades, et Lissaboni leping ja roheline raamat on muutnud selle põhimõtte nähtavamaks ja konkreetsemaks;
B. whereas the concept of territorial cohesion has been implicit in cohesion policy since its inception and at the core of its development; whereas the Lisbon Treaty and the Green Paper have made the concept more visible and explicit,
C. arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika on jätkuvalt Euroopa integratsiooni üks alussambaid ja üks kõige edukamaid ELi poliitikavaldkondi, sest ühtekuuluvuspoliitika abil edendatakse üha erinevamate piirkondade vastastikust lähenemist ning soodustatakse majanduskasvu ja tööhõivet; arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika on Euroopa solidaarsuse ja õigluse kõige nähtavam, käegakatsutavam ja mõõdetavam väljendus, ning arvestades, et territoriaalne ühtekuuluvus ELi ühtekuuluvuspoliitika lahutamatu osana rajaneb samadel põhimõtetel;
C. whereas the EU cohesion policy remains an essential pillar in the process of European integration and one of the most successful EU policies, by facilitating convergence between increasingly diverse regions and stimulating growth and employment; whereas the EU cohesion policy is the most visible, tangible and quantifiable expression of European solidarity and equity, and whereas territorial cohesion, as an integral part of the EU cohesion policy, is based on the same principles,
D. arvestades, et vaatamata olulistele edusammudele, mida Euroopa Liidus on tehtud lähenemise vallas, rõhutatakse viimastes ühtekuuluvuse aruannetes ELi piirkondade vaheliste territoriaalsete erinevuste süvenemise suundumust, näiteks mis puudutab juurdepääsetavust eelkõige struktuuriliselt ebasoodsatele ELi piirkondadele, kuid seda suundumust on märgata ka piirkonnasisesel tasandil ja ELi territooriumide siseselt, mis võib kaasa tuua territoriaalse eraldatuse nähtuse ning süvendada ELi piirkondade erinevusi heaolutasemes;
D. whereas, despite significant progress made in terms of convergence in the European Union, the most recent cohesion reports highlight a trend towards worsening territorial disparities between EU regions, for instance in terms of accessibility, in particular for the structurally disadvantaged EU regions, but also at an intra-regional level and within EU territories, which could lead to phenomena of spatial segregation and widen the differences in the levels of prosperity of the EU regions,
E. arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitikas on juba edu saavutatud olulise sünergia loomisel ühenduse teiste poliitikavaldkondadega eesmärgiga suurendada nende kohapealset mõju ja teenida liidu kodanike hüvangut, ning arvestades, et näiteks sünergia ühtekuuluvuspoliitika ning teadusuuringute ja innovatsiooni või Lissaboni strateegia vahel ning sünergia piiriülesel tasandil on andnud reaalseid positiivseid tulemusi, mida tuleb kinnistada ja laiendada;
E. whereas the EU cohesion policy has already been successful in creating some important synergies with other Community policies with the aim of increasing their impact on the ground and for the benefit of citizens of the Union and whereas, for example, synergies between cohesion policy and research and innovation or the Lisbon Strategy, and synergies at cross-border level, have delivered tangible positive results that must be confirmed and expanded,
ELi ühtekuuluvuspoliitika tulevikku käsitleva mõttevahetuse seis
State of the debate about the future of the EU cohesion policy
4. on veendunud, et territoriaalne ühtekuuluvus, mis tugevdab majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, on ELi ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamise üks alussambaid; rõhutab, et territoriaalne ühtekuuluvus aitab tõhusalt tasandada arenguerinevusi nii liikmesriikide ja piirkondade vahel kui ka nende sees; on seetõttu seisukohal, et ELi regionaalpoliitika tulevane reform peaks sisaldama rohelise raamatu arutelu järeldusi;
Believes that territorial cohesion is a central pillar for achieving the objectives pursued by the EU cohesion policy, by reinforcing both economic and social cohesion; stresses that territorial cohesion contributes effectively to closing the development gaps between but also within Member States and regions; considers, therefore, that the future reform of EU regional policy should incorporate the conclusions of the debate on the Green Paper;
9. väljendab heameelt, et algatatakse avalik arutelu territoriaalse ühtekuuluvuse üle, nagu on nõutud rohelises raamatus; on seisukohal, et igasuguse avaliku arutelu edu oleneb otseselt erinevate sidusrühmade ja kodanikuühiskonna võimalikult suurest kaasatusest arutellu; kutsub pädevaid riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles viivitamata jagama asjakohast teavet, et suurendada teadlikkust selle uue põhimõtte olulisusest;
Welcomes the launching of the public consultation on territorial cohesion, as requested in the Green Paper; considers that the success of any public consultation is directly linked with the widest possible participation of the different stakeholders and civil society; calls on the competent national, regional and local authorities to disseminate, without delay, the relevant information, in order to raise awareness about the importance of this new concept;
Territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtte analüüs
Analysis of the concept of Territorial Cohesion
16. rõhutab, et territoriaalse ühtekuuluvuse üks peamisi eesmärke on tagada, et ühes kindlas paigas saavutatud edu ja kasv oleksid kasulikud kogu piirkonnale ja kogu ELi territooriumile; on sellega seoses arvamusel, et teadustegevuse ja innovatsiooni tippkeskused ja klastrid võivad olla üheks mooduseks, kuidas tagada majandusedu, teadusavastused, tehnoloogiline innovatsioon, töökohad ja piirkondlik areng, ning nõuab, et tõhustataks koostööd ja teadmiste edasiandmist selliste keskuste, ülikoolide, majandusorganisatsioonide ja ettevõtete, sealhulgas ka väikeettevõtete vahel; kutsub komisjoni üles esitama mõjuhinnangu, milles analüüsitakse klastrite ja tippkeskuste mõju ümbritsevatele aladele;
Emphasises that one of the main objectives of territorial cohesion is to ensure that progress and growth generated in one specific territory should provide benefits for the whole region and across the territory of the European Union; considers, in this respect, that excellence centres and clusters of research and innovation may be one way of ensuring economic success, scientific discovery, technological innovation, jobs and regional development, and calls for the strengthening of interaction and knowledge transfer between those centres, universities, business organisations and individual businesses, including the smallest; calls on the Commission to present an impact assessment analysing the effect of clusters and excellence centres on surrounding areas;
18. rõhutab siseturu olulist panust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse; rõhutab, kui tähtsad on avalikud teenused säästva majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks, ning et vaja on sotsiaalselt ja piirkondlikult õiglast juurdepääsu üldhuviteenustele, eriti haridusele ja tervishoiuteenustele; rõhutab sellega seoses, et õiglase juurdepääsu tagamine ei ole seotud üksnes geograafilise kaugusega, vaid ka nende teenuste kättesaadavuse ja juurdepääsetavusega, ning subsidiaarsuse põhimõtet ja ELi konkurentsiõigust silmas pidades on arvamusel, et vastutus üldhuviteenuste määratlemise, korraldamise, rahastamise ja järelevalve eest peaks jääma riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele; on siiski seisukohal, et territoriaalse ühtekuuluvuse üle peetavas arutelus tuleks käsitleda ka kodanike õiglast juurdepääsu teenustele;
Emphasises the vital contribution of the internal market to economic, social and territorial cohesion; stresses the importance of public services in relation to sustainable economic and social development as well as the need for socially and regionally equitable access to services of general interest, in particular education and health services; emphasises, in this respect, that guaranteeing 'equitable access' does not simply involve geographical distance but also availability and accessibility of those services and takes the view, in light of the subsidiarity principle and of EU competition law, that responsibility for defining, organising, financing and monitoring services of general interest should rest with the national, regional and local authorities; considers, however, that a reflection on the equitable access for citizens to services should be included in the debate on the territorial cohesion;
20. märgib samuti, et muud piirkonnad on silmitsi eriomaste poliitiliste raskustega seoses majandus- ja sotsiaalarengu, juurdepääsu ja konkurentsivõimega; need raskused puudutavad EÜ asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 sätestatud äärepoolsemaid piirkondi, aga ka äärealasid, rannikualasid ja väheneva rahvastikuga piirkondi; on seisukohal, et kauguse eripära tuleks tunnistada geograafiliseks eripäraks, mis nõuab nende piirkondade puhul poliitilisi erikaalutlusi; nendib eriraskusi, millega oma arengus põrkuvad kokku ka väikesaartest liikmesriigid Küpros ja Malta;
Notes also that other regions face specific policy challenges in terms of economic and social development, accessibility and competitiveness; those challenges include the outermost regions established in Article 299(2) of the EC Treaty, border regions, peripheral regions, coastal regions, as well as regions experiencing depopulation; considers, in particular, that the specific feature of remoteness should be recognised as a particular geographical feature that calls for special policy considerations for those regions; notes the specific challenges that the small island Member States, Cyprus and Malta, also face in their development;
Soovitused territoriaalse ühtekuuluvuse tuleviku osas
Recommendations for the future of territorial cohesion
27. nõuab, et järgmiseks programmiperioodiks tugevdataks märkimisväärselt Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki; on veendunud, et nimetatud eesmärgil on Euroopa lisandväärtus, seda muu hulgas seepärast, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused kaasatakse otseselt piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö asjakohaste programmide kavandamisse ja rakendamisse; on siiski seisukohal, et seda ei tohiks teha kahe teise eesmärgi arvel; sel eesmärgil rõhutab, kui tähtsad on ka merepiirkondade integreeritud arendamine ja piiriülene mõõde, samuti Euroopa naabruspoliitika asjaomased tegevusprogrammid, mis on eriti olulised ELi tulevasi laienemisi silmas pidades;
Calls for a significant reinforcement of the European Territorial Cooperation Objective for the next programming period; is convinced of the European added value of that objective, not least because of the direct involvement of regional and local authorities in the planning and implementation of the relevant programmes of cross-border, trans-national and interregional cooperation; considers, however, that this should not be done to the detriment of the other two objectives; to that end, also stresses the importance of the integrated development of sea basins as well as the cross-border dimension and the relevant operational programmes of the European Neighbourhood Policy, which is particularly significant in view of future EU enlargements;
29. tuletab meelde, kui tähtis on soolise aspekti, võrdsete võimaluste ning puuetega inimeste ja eakate erivajaduste süvalaiendamine ühtekuuluvuspoliitika elluviimise ja hindamise igas etapis;
Recalls the importance of mainstreaming the gender perspective, equal opportunities and the special needs of persons with disabilities and senior citizens at every stage in the implementation and assessment of cohesion policy;