natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kui arvesse võtta selle toime mitmekordistuvust, mille tõttu iga töökoht tööstuses loob umbes kaks lisatöökohta sellega seotud teenuste vallas, siis on selle mõju tööhõivele veelgi tähtsam.
If its multiplying effect is accounted for, whereby each job in industry creates approximately two extra jobs in related services, its impact on employment is even more substantial.
Tööstus EU-27 (Eurostat)
Industry in EU27 ( Eurostat )
K ogulisandväärtuse % (2008)
% Gross Value Added (2008)
% töötajatest miljonites
% of total in million
E ttevõtjate arv tuhandetes (2007)
# of enterprises in ‘000s (2007)
M äetööstus
Mining and quarrying
E lektri-, gaasi- ja veevarustus
Electricity, gas and water supply
tööstuse taasavastamine euroopas
Rediscovery of Industry in Europe
Hiljutine sügav majanduskriis tabas ka Euroopa tööstust.
The recent profound economic crisis has hit European industry.
Kuid kriis näitas ka tööstuse tähtsust ELi majandusele ja andis selgelt mõista, et praeguses keerulises õhkkonnas ei ole veel piisavalt tegeletud tööstuse vajaduste igakülgse rahuldamisega.
But the crisis has also exposed industry’s importance to the EU economy and made it evident that not enough has been done to comprehensively address its needs in the current challenging climate.
Praegu jäetakse tööstus tihti palju kõneainet pakkuva teenuste- ja rahandusvaldkonna varju.
Industry is presently often given second place to much talked-about services and financial sectors.
ELi tööstuspoliitika on tihti juhindunud ideest, et turud peavad end ise reguleerima, ja seda on siiani tehtud peamiselt üksikmeetmete kaudu, peaaegu ilma liikmesriikidevahelise koostööta.
EU Industrial policy remained often focused on the idea that markets should regulate themselves and this has so far been primarily carried out through single measures with hardly any coordination among Member States (MSs).
See on olnud rohkem reaktsioon muutuvatele oludele kui eelnevale analüüsile toetuv meede.
It was largely a reaction to a changing context and rarely an action based upon advance analysis.
praegused ülesanded
The Ongoing Challenges
Tööstuses käis ümberkorraldusprotsess juba enne majanduskriisi algust.
Industry was already undergoing a process of restructuring before the onset of the economic crisis.
Praegu peab see toime tulema paljude üksteist vastastikku võimendavate probleemidega.
Currently it faces a range of mutually reinforcing challenges:
a) Tööstust on pidevalt ja sügavuti mõjutanud maailmamajanduse arengu üha kiirenevad muutused.
a) Industry has been continuously and deeply affected by the accelerating changes in the development of global economy.
Arenenud riikide ja arengumaade vaheline piirjoon ning nende traditsioonilised valitsemisalad muutuvad teravneva konkurentsi tõttu iga päevaga.
The delineation between developed and developing countries and their traditional sectors of domination is changing daily through intensifying competition.
Maailmaturu nõuded muutuvad kiiresti ja nõuavad äritegevuse ümbersuunamist, ümberkorraldamist ja ümberspetsialiseerimist.
Demands in the global market are speedily evolving and requiring business re-orientation, restructuring and re-specialisation.
Kiire majanduskasvuga riikide nagu Hiina, India, Brasiilia ja Venemaa tõttu on rahvusvaheline tööjaotus muutunud ning see suurendab üleilmastumise survet.
The new international division of labour with fast-growing economies like China, India, Brazil and Russia increases the pressure of globalisation.
b) Järk-järgulise üleminekuga üleilmsesse teadmistepõhisesse ühiskonda, kus innovatsioon ja teadusuuringud kui majanduskasvu ja konkurentsivõimelisuse peamised tegurid kaaluvad üles tööjõu ja käsitsitöö, kaasneb uus üleilmastumise vorm.
b) A new form of globalisation is taking place with a progression to a global knowledge society where innovation and research outweigh manpower and manual labour as the driving force for growth and competitiveness.
c) Kliimamuutus on pöördumatu ja vaieldamatu.
c) Climate change is irreversible and non-negotiable.
Üleilmse majandusliku võidujooksu algus avaldab hiiglaslikku survet kõikidele ressursiliikidele.
The outburst in the global economic race has placed an enormous strain on all forms of resources.
Arvestades vajadust leevendada kliimamuutust ja kaitsta bioloogilist mitmekesisust, kusjuures toormaterjal on otsakorral, aga nõudlus selle järele kasvab, on tööstusel vaja liikuda süsinikuvaba ja tõhusalt ressursse kasutava tootmise suunas.
Given the need to alleviate climate change and safeguard biodiversity, with raw materials depleting while demand is growing, industry needs to move towards a carbon-free and resource-efficient production.
d) Demograafilised nihked muudavad täielikult nii tarbija kui tootja profiili.
d) Demographic shifts are profoundly changing the profile of both consumer and provider.
Inimese keskmise eluea pideva kasvuga kaasneb vajadus uute toodete, transpordivormide ja töökorralduse järele.
The continuous rise of the average age requires new products, forms of transport and organisation of labour.
Tuleb puudu kvalifitseeritud tööjõust.
There will be a lack of qualified labour.
e) Kiire linnastumine tekitab uusi probleeme muu hulgas liikuvuses, ehitiste puhul ja logistikas.
e) Speedy urbanisation poses new challenges to mobility, buildings and logistics, among other things.
Tööstuspoliitika ühise aluse tugevdamine
Strengthening the Common Approach to Industrial Policy
Juhtalgatust esitades tunnustatakse Euroopa 2020. aasta strateegias esimest korda vajadust uue lähenemisviisi järele.
Europe 2020 Strategy for the first time acknowledges the need for a fresh approach by presenting a flagship initiative.
ELil on aeg kasutada täielikult ära kvaliteetsete töökohtadega tööstusbaasi jätkusuutliku uuendamise ja edasiarendamise ühiseid võimalusi.
It is time for the EU to take full advantage of the common opportunities for sustainable renewal and further development of the industrial base with quality jobs.
Euroopa tööstusel tuleks säilitada juhtiv koht peamistes valdkondades ja mitte sattuda nende hulka, kes teistele järgnevad.
European industry should maintain leadership in the key domains, not become the follower.
On selge, et edukas tööstuspoliitika peab hõlmama nii
It is clear that a successful industrial policy has to be embedded in both:
§ finantssektori uut struktuuri kui ka
§ a new architecture of the financial sector and
§ majandus-, maksu- ja eelarvepoliitika selget makromajanduslikku koordineerimist, et saavutada majanduskasv ja ilma maksudumpinguta tööhõive (näiteks ettevõtja tulumaksu ühtlustamine).
§ a distinctive macro-economic coordination of economic, fiscal and budget policies towards growth and employment without fiscal dumping (e.g. harmonisation of company tax)
Finantsturgude iseregulatsiooni paradigma läbikukkumise tõttu peab võtma kasutusele kõikehõlmava uue reguleeriva raamistiku, mis suudab tuua finantssüsteemi tagasi selle põhiolemuse juurde, milleks on hoiuste muutmine tootlikeks investeeringuteks, eriti tööstuse ja VKEde jaoks.
The failure of the paradigm of self-regulation of financial markets must lead to a comprehensive new regulatory framework able to bring the financial system back to its essence: turning savings into productive investments, especially for industry and SMEs.
Tuleks ära kasutada Euroopa Liidu lepingu artiklis 173 ette nähtud võimalusi.
The opportunities provided by Article 173 of the EU Treaty should be seized.
EL ja liikmesriigid peaksid koos arendama ühtset ja ühemõttelist tööstuspoliitikat koos selge strateegia ja näitajatega, et tagada edu ja saavutatut kontrollida.
A coherent and unambiguous industrial policy along with a clear strategy and indicators to ensure and monitor success should be jointly developed between the EU and MSs.
Tööstuspoliitika eri suundumustel (protektsionism, juhtimine, stiimulid, konkurentsivõime) ei tohiks lasta kontrolli alt väljuda.
The different tendencies in industrial policy (protectionism, governance, incentives, competitiveness) should not be allowed to get out of control.
Uus integreeritud ja jätkusuutlik tööstuspoliitika Euroopa Liidus
A New Integrated and Sustainable Industrial Policy in the EU
ELi tööstuspoliitika peaks olema suunatud nii jätkusuutlikule, ökotõhusale ja ülemaailmselt konkurentsivõimelisele tööstusbaasi uuendamisele kui ka jätkusuutlikule üleminekule peamiselt tootvalt tööstuselt teadmistepõhisele tööstusele.
The EU industrial policy should be oriented both towards a sustainable, eco-efficient and globally competitive renewal of the industrial base and towards a sustainable transition from a mainly productive towards a knowledge industry.
On ülioluline integreerida kõik tööstust mõjutavaid aspekte ühendavad ELi poliitikavaldkonnad.
The integration of all EU policies combining all aspects with an impact on industry is crucial.
See nõuab komisjonisisese koostöö tõstmist uuele tasemele ja koostööd kõigi osalistega.
This requires a new level of cooperation within the Commission and cooperation with all actors.
Raportööri arvates peab uus lähenemine tööstusele Euroopas keskenduma 15 peamisele „nurgakivile”:
In the view of the rapporteur, there are 15 key ‘cornerstones’ that the new approach to industry in Europe has to address:
1) Innovatsiooniahela loomine
1) Building an innovation chain
Meil on vaja tööstusega seotud teadusuuringuid, innovatsiooni arengut ja kohaldamist – kogu innovatsiooniahelat.
We need industry-related research, innovation development and application – the whole innovation chain.
Innovatsioon tähendab midagi enamat kui tehnoloogiline innovatsioon; see tähendab ka organisatoorset innovatsiooni, ärimudelite, toote disaini ja kvaliteedi innovatsiooni.
Innovation means more than technological innovation; it also means organisational innovation, innovation of business models, product design and quality.
Innovatsiooni edendamiseks tuleb luua innovatsioonisõbralik normide, standardite, patentide ja intellektuaalomandi õiguste kaitse raamistik.
To promote innovation we have to create an innovation-friendly framework in norms, standards, patents and protection of intellectual property rights.
Tuleks asetada rõhk uutele valdkondadevahelistele põhitehnoloogiatele (näiteks info- ja sidetehnoloogiale, liikuvusele, energiale, bio- ja nanotehnoloogiale) ning neid edendada.
New cross-sector basic technologies (e.g. ICT, mobility, energy, bio- and nanotechnology) should be emphasised and pursued.
Meil on vaja ühtseid strateegiaid, mis võimaldavad eri innovatsioonivaldkondade lähenemist ja koostööd.
We need coherent strategies enabling convergence of, and cooperation between, different innovative sectors.
ELi innovatsioonipoliitika peaks olema suunatud väärtusahela „aukudele”.
The EU’s innovation policy should be targeted on the holes in the value chain.
Tuleb leida uued lahendused peamistele tulevikuvaldkondadele, nagu jätkusuutlikkus, demograafiline muutus ja linnastumine.
The main areas of the future like sustainability, demographic change and urbanisation have to be tackled with new solutions.
2) Ressursitõhususe suurendamine
2) Increasing resource efficiency
Tööviljakus on viimastel aastakümnetel arenenud palju kiiremini kui ressursside tootlikkus (energia ja materjal).
Labour productivity has developed in the last decades much faster than resource productivity (energy and material).
Tööstuses moodustavad tööjõukulud umbes 20% ja ressursside kulud 40%.
In industry, labour costs represent approximately 20%, resource costs 40%.
ELi standarditel, stiimulitel, ühistel ja ettevõtja eesmärkidel ja parima kättesaadava tehnoloogia süsteemide edendamisel põhineva ressursside tootlikkuse suur kasv tugevdab Euroopa tööstuse jätkusuutlikkust ja ülemaailmset konkurentsivõimelisust uute turuväljavaadetega ülemaailmsetes väärtusahelates ning kaitseb Euroopas töökohti.
A strong increase in resource productivity based on EU standards, incentives, common and company objectives and promoting systems for the best available technology strengthens sustainability and global competitiveness for the European industry with new market perspectives in global value chains, and safeguards jobs in Europe.
Kohustusliku jätkusuutlikkuse aruande abil tuleks välja arvutada ettevõtjate „ökoloogiline seljakott”.
There should be a calculation of the ‘ecological rucksack’ of the companies by a mandatory sustainability report.
3) Selged sihid jätkusuutlikele toodetele
3) Clear targets for sustainable products
Jätkusuutlikku tootmist peab tugevdama kooskõlastatud ökoinnovatiivsete tootestandarditega, mis põhinevad olelusringi analüüsil (näiteks ökodisaini direktiivil ning ehitiste ja autode standarditel).
Sustainable production must be enhanced by coordinated eco-innovative product standards based on life cycle analyses (e.g. eco-design directive, standards for buildings and cars).
4) Avalike pakkumiste kasutamine
4) Using public tenders
Avalikud pakkumised peaksid olema vahendid, mille abil nii avalikus kui ka erasektoris turule tuua uusi ja jätkusuutlikke tooteid ning teenuseid.
Public tenders should be the instruments to introduce new and sustainable products and services in both the public and private sectors.
Direktiivis nr 2004/18
The opportunities offered by Directive 2004/18
Pealegi tekib tulevikus vajadus suunata riigi kulutusi suuremal määral investeeringutesse ja seda peamiselt teadmistepõhise majanduse ja tööstusinnovatsiooni hüvanguks.
Moreover there is a need to better target public spending to investments in the future, primarily to the benefit of the knowledge economy and industrial innovation.
5) Puhta energia tootmise edendamine
5) Enhancing clean energy production
Energia ja tööstuspoliitika on tihedasti seotud.
Energy and industrial policy are closely linked.
Hea energiavarustus on kohustuslik, samas kui taastuvenergia on uus kasvav turg, mis toob kaasa uusi kvaliteetseid töökohti.
A good energy supply is mandatory while renewable energies are the new growth markets leading to new quality jobs.
Tööstuspoliitika vajab pikaajalist energiapoliitikat, mis tagab kliimamuutustega seotud poliitika rakendamise, mõistlikud energiahinnad ja varustuskindluse, vältides samas süsinikdioksiidi leket.
Industrial policy needs a long-term energy policy, ensuring climate change policy, reasonable energy prices and security of supply while avoiding occurrence of carbon leakage.
6) Veenev toormaterjali strateegia
6) A convincing raw material strategy
Euroopa tööstus sõltub usaldusväärsest juurdepääsust tooraine ressurssidele, mis muutub üha keerulisemaks.
European industry is dependent on reliable access to raw resources, which has become increasingly problematic.
7) Kaubanduse ümberkujundamine ausa kooseksisteerimise ja jätkusuutliku tootmise edendamiseks
7) Reshaping trade for a fair coexistence and sustainable production
Rahvusvaheline kaubanduspoliitika on jätkusuutliku tootmise jaoks selgelt keskse tähtsusega.
International trade policy is clearly central to sustainable production.
Kaubandus ei ole eesmärk iseenesest, vaid tööstusstrateegia osa.
Trade is not a goal in itself but part of an industrial strategy.
Kaubanduspoliitika peaks võimaldama õiglasel alusel juurdepääsu peamistele ja kasvavatele turgudele.
Trade policy should provide access to key and growing markets on a fair basis.
Mitmepoolne reeglipõhine WTO egiidi all olev süsteem koos vaidluste lahendamise menetlusega on kõige tõhusam ja seaduslikum vahend kaubandussuhete juhtimiseks ja laiendamiseks läbipaistval viisil.
The multilateral rules-based system under the WTO with its dispute settlement is the most effective and legitimate means of managing and expanding trade relations in a transparent way.
Jätkusuutlik tootmine eeldab korralikku töökeskkonda ja töötasu ning kohustuslikke keskkonnastandardeid.
Sustainable production requires a decent work environment and remuneration as well as obligatory environmental standards.
See tuleks sätestada kaubanduslepingutes.
This should be laid down in trade agreements.
8) Kohustusliku valdkondliku tööstuspoliitika lühikirjeldus
8) Outlining an obligatory sectoral industrial policy
Eri valdkondlikele lähenemisviisidele (töörühmad, kõrgetasemelised nõuanderühmad, innovatsiooniplatvormid nagu nt LeaderShip, Cars 21, ICT Task Force, High Level Group Chemical industry) tuleks anda selge raamistik ja strateegiline sisu koos valdkondliku mõju hindamisega ja jätkusuutliku arengu edendamise tegevuskavadega.
Different sectoral approaches (task forces, high-level advisory boards, innovation platforms, i.e. LeaderShip, Cars 21, ICT Task Force, High Level Group Chemical industry), should be given a clear framework and strategic content with sectoral impact assessments and action plans to promote sustainable development.
9) VKEde kaasamine
9) Involving SMEs
VKEd kui Euroopa tööstuse selgroogu tuleks tugevdata nii parandatud tehnosiirde, pangalaenude kujul antava rahastamisele juurdepääsu ja riskikapitali kaudu kui ka raamprogrammide alusel saadavate ühenduse rahaliste vahendite abil.
SMEs should be reinforced as the spine of European industry by improved technology transfer, access to funding in terms of bank lending, venture capital but also Community funding through FP programmes.
Lisaks tuleks stimuleerida nii VKEde suuremat osalemist riigihangetes kui ka luua paremad võimalused nende rahvusvaheliseks muutmiseks.
In addition, a higher share for SME participation in public procurement should be stimulated as well as better opportunities for their internationalisation created.
10) Piirkondlike tegevusvaldkondade arendamine
10) Developing regional areas for action
ELi poliitika peaks rohkem soodustama innovatsiooniklastreid, et kooskõlastatult arendada teadmiste edastamist, teadusuuringuid, kvalifikatsiooni arengut ja infrastruktuure.
EU policy should better promote innovative clusters in order to develop, in a coordinated way, transfer of knowledge, research activities, qualification development and infrastructures.
Euroopa konkurentsivõimeklastrite ja eri uuendustegevuses osalejate uute rühmade (ettevõtjad, ülikoolid ja teadusuuringute keskused – „ökosüsteemid”) ning operatiivse teadmiste vooluga tööstusvõrgustike asutamine ja paljude osalejate kaasamine on investeerimisotsuse tegemisel ülioluline.
The establishment of European competitiveness clusters and new grouping of different innovation actors (companies, universities and research centres - ‘ecosystems’) and industrial networks with operational flows of knowledge and the involvement of many actors are crucial for investment decision.
Euroopa Investeerimispangal tuleb tugevdada sidet tööstuspoliitika ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahel.
The European Investment Bank has to strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion.
11) Tööstusvaldkonna muutuste prognoosimise tagamine
11) Ensuring anticipation of industrial change
Tööstuspoliitika peaks püüdma pikaajaliste strateegiate arendamise kaudu üha rohkem muutusi ette näha ja nendega toime tulla.
Industrial policy should increasingly try to anticipate and address change by developing long-term strategies.
Meil on vaja uut vahendit, millega kaasneb sotsiaalpartnerite ulatuslik osalemine.
We need a new instrument with broad involvement of the social partners.
Tuleks avardada struktuurimuutuse või üleilmastumise tagajärjel toimunud ümberkorralduste tõttu kahju kannatanud töötajate ja ettevõtjate väljavaateid.
An outlook should be developed for workers and companies affected by restructuring resulting from structural change or globalisation effects.
Seda saaks teha ümberkorraldustöökonna loomise ja ELi struktuurifondidele ümberstruktureerimise käigus suurema tähtsuse andmise kaudu.
This could be done by creating a Restructuring Task Force and giving a stronger role to the EU Structural Funds in restructuring procedures.
Mis puutub piirkondlikesse erinevustesse, siis on vaja meetmeid võtta eriti uutes liikmesriikides, kus on toimunud deindustrialiseerimine.
Regarding regional variation, action is needed especially in the new MSs with deindustrialisation processes.
13) Kvalifikatsiooni tõstmine
13) Enhancing qualifications
Nõutava kvalifikatsiooniga tööjõudu on vähem kui ümberstruktureeritaval ja uuendataval Euroopa tööstusel vaja.
The supply of relevantly qualified labour lags behind the needs of a restructuring and renewal of European industry.
Haridussüsteeme reguleerivate riigiasutuste ja sotsiaalpartnerite vahel peaks algama dialoog praktiliste lahenduste leidmiseks, et suunata üleminekut koolist tööturule ja organiseerida edaspidi oskuste omandamist viisil, mis on kõige kasulikum nii tööandjatele kui töövõtjatele.
A dialogue needs to be established between the public authorities regulating education systems and the social partners to come up with practical solutions for managing the transition from school to labour market and for organising further qualification processes in a way that is most beneficial to both employers and employees.
Innovatsiooni ja kvalifikatsiooni omandamist on vaja edasi arendada ülikooli tasandil.
Innovation and qualification demands a further development at university level.
14) Töötajate osakaalu suurendamine otsuste vastuvõtmises
14) Enlarging workers ’ participation in decision-making
Töötajate ulatuslikum osalemine tagab kvalitatiivse arengu ja ennetab uuendusprotsessi käigus halbu töötingimusi.
A larger participation of workers ensures a qualitative development and prevents poor working conditions in the process of renewal.
Ettevõtjate sotsiaalse vastutuse süsteemid toetavad ettevõtjate sotsiaalset ja jätkusuutlikku arengut.
Corporate Social Responsibility systems support the social and sustainable development of companies.
15) Pikaajalised poliitikavaldkonnad
15) Long-term policies
Lisaks terviklikule lähenemisviisile Euroopa tööstuspoliitikale nõuavad investeeringuotsused ja tööstuse innovatsioonitsüklid pikaajalist seadusandlikku suunitlust.
Besides an integrated approach to European industrial policy, investment decisions and innovation cycles in industry require a long-term legislative orientation.
Terviklik ja jätkusuutlik tööstuspoliitika on asja üks külg; teine külg on selged kohustused, mis tööstus võtab seoses investeerimisega ELis, teadustegevuse suurema suutlikkusega, uude oskuskultuuri panustamisega, ressursitõhusate toodetega ja tootmismeetoditega ning seoses ettevõtjate strateegilise partnerlusega ELis.
An integrated and sustainable industry policy is one side of the coin; the other is a clear commitment from industry for EU investments, strengthened research capacity, contribution to a new culture of qualifications, resource-efficient products and manufacturing methods, and for strategic partnerships among firms in the EU.
üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta
on an Industrial Policy for the Globalised Era
5. on seisukohal, et väliskonkurentsivõime on ELi jaoks väga tähtis ning et see põhineb liidusiseste ja välistootjate vahelisel ausal konkurentsil; on seega seisukohal, et tuleks tagada, et Euroopa ettevõtjaid ei ähvardaks ebaausad kaubandusvõtted; rõhutab tõhusa kaubanduse kaitsesüsteemi tähtsust ja juhib tähelepanu vajadusele võtta mõjuvatel põhjustel kasutusele kaubanduse kaitsevahendid riikide suhtes, kes ei täida rahvusvahelise kaubanduse eeskirju või ELiga sõlmitud vabakaubanduslepinguid;
Considers that external competitiveness is vital to the EU and that it is based on fair competition between domestic and external producers; believes therefore that steps must be taken to ensure that European businesses are not threatened by unfair practices; stresses the importance of a system of effective trade protection and draws attention to the need to make use, where necessary, of trade defence instruments vis-à-vis countries which fail to comply with international trade rules or free trade agreements with the EU;
9. nõuab komisjonilt, et ELi tööstuspoliitika suunised võetaks aluseks ELi kaubandust edendavate konkreetsete õigusvahendite kavandamisel.
Asks the Commission to make the guidelines for EU industrial policy the basis upon which tangible legislative instruments promoting EU trade are planned.
üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta
on An Industrial Policy for the Globalised Era
Arvamuse koostaja: Olle Ludvigsson
Rapporteur: Olle Ludvigsson