natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Õiguskomisjon on seisukohal, et Lissaboni leping aitab kindlalt kaasa parlamendi volituste tugevdamisele nii õigusvaldkonna kui ka komisjoni õigusloome, delegeerimise ja rakendamisega seotud volituste järelevalve alal, ning kutsub vastutavat põhiseaduskomisjoni üles lisama järgmised ettepanekud oma resolutsiooni ettepanekusse:
The Committee on Legal Affairs considers that the Lisbon Treaty makes a positive contribution towards strengthening Parliament's powers both in the legislative area and in that of monitoring the legislative, delegated and implementing powers of the Commission, and calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. on arvamusel, et komisjon peaks selle uue õigusliku aluse ära kasutama, et algatada uuesti Euroopa Liidu patendi idee ning täiendada ja tugevdada intellektuaalomandi õigusi käsitlevaid Euroopa õigusakte;
Considers that the Commission should take advantage of this new legal basis in order to relaunch the idea of a European Union patent and to complete and strengthen European legislation on intellectual property rights;
12. pidades meeles, et uue lepingu kohandamiseks on vaja aega, on arvamusel, et ühenduse õigustiku hiljutise komiteemenetluse otsusega vastavusse viimise protsessi peab lõpule viima kiireloomulise küsimusena enne Lissaboni lepingu jõustumist; on arvamusel, et uus vastavusse viimine, võtmaks arvesse delegeeritud õigusakte, on keerulisem kui praegu teostatav ülesanne ja tuleb täide viia pärast uue lepingu jõustumist, ning loodab, et komisjon esitab selle lõpuleviimiseks vajalikud ettepanekud; juhib tähelepanu, et kuigi delegeeritud õigusaktide määratlus on sarnane poolseadusandlike õigusaktide mõistele, mille suhtes kohaldatakse kontrolliga menetlust, ei saa neid kahte mõistet pidada samaks, ning on seepärast seisukohal, et praegust vastavusse viimise menetlust ei saa vaadelda kui pretsedendi loomist tulevikuks;
Bearing in mind that a certain amount of time will be needed in order to adjust to the new Treaty, considers that the process of aligning the acquis with the recent Commitology Decision must be completed as a matter of urgency before the Lisbon Treaty enters into force; takes the view that a new alignment to take account of delegated acts which is more complex than the exercise currently being carried out will need to be carried out after the new Treaty has entered into force, and trusts that the Commission will present the necessary proposals to this end; points out that, although the definition of delegated acts is similar to the concept of 'quasi-legislative' acts to which the regulation procedure with scrutiny is applied, the two concepts cannot be seen as the same and considers, therefore, that the alignment procedure now under way cannot be regarded as constituting a precedent for the future;
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ARVAMUS (*)
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs (*)
(*) Menetlus kaasatud komisjonide osalusel – kodukorra artikkel 47
(*) Procedure with associated committees- Rule 47 of the Rules of Procedure
Lissaboni leping: institutsioonidevaheline väljakutse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal
The Lisbon Treaty: an interinstitutional challenge in the freedom, security and justice area
Üldiselt ollakse ühel meelel selles, et Lissaboni lepingu ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta jõustumine võimaldab Euroopa Liidul moodustada „vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala (VTÕA), kus austatakse põhiõigusi ning liikmesriikide erinevaid õigustraditsioone ja -süsteeme . ”
It is a common understanding that the entry into force of the Treaty of Lisbon and of the Charter of Fundamental Rights of the European Union (the Charter of Fundamental Rights) will make it possible for the European Union to become '...an area of freedom, security and justice (FSJA) with respect for fundamental rights and the different legal systems and traditions of the Member States. '
(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 67).
(Article 67 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU)).
Olemata enam, erinevalt Maastrichti lepingust, konkreetsete eesmärkidega piiratud, muutub VTÕA ELi ja selle liikmesriikide vaheliste suhete keskseks elemendiks.
No longer limited by specific objectives, as it was the case with the Maastricht Treaty, the FSJA will become a pivotal element for future relations between the Member States and the EU.
Seejuures on nimetatud suhteliselt uuel, riikide põhiseadusliku korra kesksete küsimustega seonduval alal kõigil riikliku ja üleeuroopalise tasandi osalejatel eriline huvi säilitada ühist dialoogi.
Moreover, in this comparatively new area which touches the core of the national constitutional orders, all the players at national and at European level have a particular interest in maintaining a common dialogue.
Seda perspektiivi silmas pidades ja kindlustamaks parlamendi valmisolekut kohe uue aluslepingu jõustumise esimesest päevast alates, saab äärmiselt tähtsaks see, et ELi institutsioonid peaksid läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimiseks, mis hõlmab:
In that perspective and in order for Parliament to be ready immediately from the first day of the entry into force of the new Treaty, it will be of the utmost importance that the EU institutions negotiate an inter-institutional agreement covering:
a) ELi uut visiooni ja peamisi eesmärke pärast 2009. aastat;
a) a new vision and the main objectives to be achieved by the EU after 2009;
b) uusi koostöömeetodeid liikmesriikide parlamentide kaasamiseks asjaomastesse poliitikatesse;
b) new methods of cooperation involving national parliaments in these policies;
c) meetmeid, mis tuleb vastu võtta, et üleminek kujuneks institutsioonide ja Euroopa kodanike jaoks edukaks.
c) the measures to be adopted to make the transition a success for the institutions and for European citizens.
Järgnevalt tuleks kõigil institutsioonidel kohandada oma sisemist korraldust ja meetodeid institutsioonidevahelise strateegiaga.
Bearing in mind the inter-institutional strategy, each institution should then adapt its own internal organisation and methods.
ELi uus visioon ja peamised eesmärgid pärast 2009. aastat
A new vision and the main objectives to be achieved by the EU after 2009
Euroopa Ülemkogu peaks määratlema VTÕA tuleviku enne 2009. aasta lõppu.
The future of the FSJA should be defined by the European Council before the end of 2009.
Liikmesriigid ise töötavad kõrgetasemelises töörühmas „FUTURE” („TULEVIK”) (Euroopa tulevase sisepoliitika küsimuste kõrgetasemeline konsultatiivrühm) peetavate arutelude käigus välja ideed, mille alusel võiks kujundada järgmist mitmeaastast programmi.
The Member States themselves are preparing, by debating in the High-Level 'Future' Group (High-Level Advisory Group on the Future of European Home Affairs Policy), possible ideas for shaping the next multiannual programme.
Komisjon koostab samuti 2009. aasta kevadeks põhjaliku aruande, mille baasil võiksid toimuda järgnevad arutelud parlamendis ja nõukogus.
The Commission is also preparing a comprehensive report for the spring of 2009 which could be the basis for the following Parliamentary and Council deliberations.
Nimetatud tähtaegu silmas pidades võiks parlament samuti koostada enne 2009. aasta kevadet omapoolse hindamisraporti.
Bearing in mind this calendar, Parliament could also draw up its own evaluation report before spring 2009.
Liikmesriikide (Tuleviku töörühma aruanne) ja komisjoni panuse ning omaenda soovituste põhjal on 2009. aasta juunis valitaval parlamendil võimalik pidada uue komisjoni ja Euroopa Ülemkoguga läbirääkimisi VTÕA õigusloomeprogrammi üle.
On the basis of the contributions of the Member States (Future Group report), of the Commission and on the basis of its own recommendations, Parliament as elected in June 2009 will be able to negotiate a legislative programme for the FSJA with the new Commission and with the European Council.
Tulevane VTÕA õigusloomeprogramm peaks edendama kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö meetmeid, võttes arvesse uues aluslepingus sätestatud kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtet ja lihtsustades seega piiriülest koostööd liikmesriikide vahel ning olles suunatud tulevase Euroopa kriminaalõiguse väljatöötamisele.
The future legislative programme for the FSJA should promote measures in the field of police and judicial cooperation in civil and criminal matters, taking into account the principle of mutual recognition of judicial decisions which is included in the new Treaty, thus facilitating cross-border cooperation between Member States and aiming towards a future European criminal law.
Kooskõlas kirjeldatud lähenemisviisiga oleks enam kui tervitatav, kui komisjon võtaks vastu strateegia, millel on järgmised eesmärgid:
In line with this approach, it would be more than welcome if the Commission were to adopt a strategy aimed at:-
a) tugevdada seoseid konkreetsete poliitikate (näiteks diskrimineerimise vältimine, varjupaigataotlejate kaitse, läbipaistvuse suurendamine, andmekaitse, vähemuste õigused, ohvrite ja kahtlusaluste õigused) õiguslikuks aluseks olevate aluslepingute eeskirjade ja põhiõiguste harta vastavate artiklite vahel .
a) strengthening the relationship between the rules of the Treaties which constitute the legal basis for specific policies (such as preventing discrimination, protecting asylum seekers, improving transparency, data protection, the rights of minorities and the rights of victims and suspects ) and the corresponding Articles of the Charter of Fundamental Rights.
Kohustusliku põhiõiguste harta vastuvõtmine teeb võimalikuks ELi õigustiku läbivaatamise, pidades silmas põhimõtet, et põhiõiguste kaitse on ELi institutsioonide esmane kohus.
The adoption of a binding Charter of Fundamental Rights will make it possible to revise this acquis, bearing in mind the primary duty of the EU institutions to protect fundamental rights.
Sellise arengu näide on andmekaitse temaatika, mis tulevikus kujuneb omaette põhiõiguseks;
This evolution is demonstrated by the data protection issue, which will become a free-standing fundamental right;
b) luua tugevamad ja püsivad suhted Euroopa ja liikmesriikide õigusloojatega ühelt poolt ning Euroopa ja liikmesriikide kohtunikega teiselt poolt liikmesriikidega jagatavate pädevuste küsimustes.
b) establishing permanent and deeper relations between European and national legislators, on the one hand, and between European and national judges, on the other , on matters of shared competencies with Member States.
Nagu parlament on juba soovitanud
As Parliament has already advocated
Põhiõiguste tunnustamist parandab ka põhiõiguste harta, selle sobivus ja kohustuslikkus, samuti liidu ühinemine inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga .
The Charter of Fundamental Rights, its binding nature and its suitability, as well as the accession of the Union to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR) , will also improve respect for fundamental rights in this field.
Tavapärase õigusloomemenetluse juurutamine ergutab ka õigusloomeprotsessi.
The introduction of the ordinary legislative procedure will give impetus to the legislative process as well.
VTÕA mitmeaastast programmi tuleks jätkuvalt käsitleda iga-aastasel arutelul, kus keskendutakse põhiõiguste kaitsele Euroopa Liidus, põhiõiguste harta rakendamisele ning sellele, kuidas liikmesriigid järgivad Euroopa Liidu lepingu uues artiklis 6 kehtestatud väärtusi ja põhimõtteid
The multiannual programme for the FSJA should continue to be debated in an annual debate which should focus on the protection of fundamental rights in the European Union, on the implementation of the Charter of Fundamental Rights and on Member States' compliance with the values and principles laid down by the new Article 6 of the Treaty on European Union (TEU)
Tuleks märkida, et kehtiva kodukorra kohaselt vastutab enamiku VTÕAga seotud poliitikate ning Euroopa Liidu lepingu artiklis 7 piiritletud järelevalvesüsteemi eest kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon. .
[2] It should be noted that according to current Parliamentary rules, the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs is responsible for most FSJA-related policies and for the 'alert system' outlined in Article 7 TEU. .
Aluseks tuleks võtta nõukogu, komisjoni ja Euroopa Põhiõiguste Ameti aruanded.
It should be based on reports from the Council, the Commission and the European Union Agency for Fundamental Rights (FRA).Parliament shares the view of the 'Trio Council Presidencies'
Euroopa Parlament jagab nõukogu eesistujakolmiku (Prantsusmaa, Tšehhi Vabariik, Rootsi) arvamust
Draft 18-month programme of the Council, Council doc No. 10093/08.
Nõukogu 18-kuulise programmi projekt, nõukogu dokument nr 10093/08. , et „31. detsembriks 2009 vaadatakse tõenäoliselt läbi Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mandaat” ja et niisugune läbivaatamine annab võimaluse süvendada koostööd Euroopa Nõukogu, selle peasekretäri, Euroopa Nõukogu inimõiguste erivoliniku ja asjassepuutuvate Parlamentaarse Assamblee komiteedega.
(France,Czech Republic and Sweden) that a 'possible review of the mandate of the Agency for Fundamental Rights will be undertaken by 31 December 2009' and that such a review gives the opportunity to deepen cooperation with the Council of Europe, its Secretary General, its Commissioner for Human Rights and its relevant Parliamentary Assembly committees.
Uued koostöömeetodid, millega kaasatakse liikmesriikide parlamendid VTÕA poliitikatesse
New methods of cooperation involving national parliaments in the FSJA policies
Peamine raskus, millega parlament kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö õigusloomealaseid kohustusi nõukoguga jagades on kokku puutunud, on liikmesriikides oleva asjaomase teabe kättesaadavus.
The main problem encountered by Parliament, when exercising shared legislative responsibilities with the Council in respect of police and judicial cooperation in criminal matters, will be access to relevant information in the Member States.
Arvestades, et VTÕAga seotud poliitikate raames käsitletakse väga tundlikke küsimusi, on hädavajalik võimalikult kiiresti rakendada uue aluslepingu ELi institutsioonide läbipaistvust käsitlevaid sätteid ning võimaldada parlamentaarset kontrolli konfidentsiaalse teabe üle, millega tegelevad näiteks Europol, ELi vaatluskeskus (SitCen) ning tulevane sisejulgeoleku komitee (COSI) (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 71).
By reason of the very sensitive issues dealt with as part of FSJA-related policies, it is more than necessary to implement as soon as possible the new Treaty provisions on transparency in the EU institutions and also to allow Parliamentary scrutiny of confidential information such as that dealt with by Europol, the EU Joint Situation Centre (SitCen) and the future Standing Committee on Internal Security (COSI) (Article 71 TFEU).
Euroopa Liidu toimimise lepingu uus artikkel 15, millega õigust pääseda ligi parlamendi, komisjoni ja nõukogu dokumentidele (EÜ asutamislepingu artikkel 255) laiendatakse kõigile ELi institutsioonidele ja asutustele, parandab ELi institutsioonide aruandekohustust, eriti ülalnimetatud valdkondades.
The new Article 15 TFEU, by extending the current right of access to Parliamentary, Commission and Council documents to all EU institutions and agencies (Article 255 EC Treaty) will improve the accountability of the EU institutions, notably in these fields.
Demokraatliku aruandekohustuse samast seisukohast on parlamendi huvides oluline:
In the same perspective of democratic accountability, it is essential in Parliament's interest:
a) luua alaline side liikmesriikide parlamentide vahel VTÕA üldstrateegiate määratlemisel, õiguslike meetmete vastuvõtmisel või nende mõju hindamisel riiklikul tasandil
a) to associate national parliaments in a permanent way when defining the FSJA general strategies, adopting the legislative measures or evaluating their impact at national level
Vt eriti Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 70. ;
[ See in particular Article 70 of the TFEU. .
b) saada komisjonilt ametlik seisukoht
b) to be provided with the Commission's formal position
Vahel tehakse seda praegugi, vastavalt tavale, mille eelmise parlamendikoosseisu ajal juurutas volinik Vitorino. liikmesriikide algatuste suhtes, eriti kui see puudutab põhiõiguste kaitseks ja Euroopa õiguskorra säilitamiseks kavandatavate uute eeskirjade võimalikku mõju;
This is already sometimes the case according to a practice launched by the Commissioner Vitorino during the previous legislature. on Member States' initiatives, notably on the possible impact of the proposed new rules on the protection of fundamental rights and preservation of the European legal order.
c) kaasata kodanikuühiskond, arvestades Lissaboni lepingu kodanikualgatusi puudutavaid sätteid, teavitades kodanikke sellest uuest õigusest ning tagades, et kodanikualgatuste rakendamiseks vastu võetava uue määrusega luuakse lihtsad, selged ja kasutajasõbralikud tingimused selle õiguse kasutamiseks;
c) to involve civil society by taking into account the provisions of the Treaty of Lisbon concerning the citizens' initiative, by informing citizens about this new right and by ensuring that the regulation to be adopted for the implementation of the 'Citizens Initiative' creates clear, simple and user-friendly conditions for the exercise of that right.
d) ühendada kodanikuühiskonna võrgustikud, mis suhtlevad VTÕA küsimustes Euroopa ja liikmesriikide institutsioonidega (nt põhiõiguste ametiga seotud võrgustikud, Euroopa kriminaalõiguse foorum jms).
d) to associate civil society networks which would interact with European and national institutions in respect of the FSJA (see the networks linked with the FRA, the European Forum for Criminal Justice, etc...).
Üldisema iseloomuga on küsimus sellest, kuidas seoses VTÕA poliitikatega rakendada uusi aluslepingu sätteid, mis käsitlevad delegeeritud ja rakendusvolitusi (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 290 ja 291).
A more general issue will be how to implement, as far as FSJA-related policies are concerned, the new Treaty provisions on delegated and implementing powers (Article 290 and Article 291, TFEU).
Järgida tuleks üldpõhimõtet, et põhiõiguste kaitse kohaldamisala mõjutada võiva meetme vastuvõtmisel tuleks rakendada volituste delegeerimise korda, mis annab parlamendile pädevuse otsus tühistada.
A general principle to follow should be that a measure which could affect the scope of fundamental rights protection should be adopted under the delegated powers regime which gives Parliament the power to revoke the decision.
Veel tuleks märkida seda, et põhiõiguste mõõtme mängutulekul, nt isikuandmete edastamisel kolmandatesse riikidesse on parlament nüüd seotud rahvusvaheliste lepingute kinnitamise ja vastavate läbirääkimistega .
It must also be noted that the Parliament will now be associated with the negotiation and adoption of international agreements by implying a fundamental rights dimension, e.g. the transmission of personal data to third countries.
Sellest tulenevalt peaksid asjaomased parlamendikomisjonid looma tugevad sidemed ka vastavate Euroopa Nõukogu institutsioonide, ÜRO allasutuste ja asjaomaste kolmandate riikide parlamentidega.
As a consequence, the relevant committees should also establish strong links with the corresponding institutions in the Council of Europe, the UN Agencies and with the parliaments of the third countries involved.
Menetluses olevate õigusakti ettepanekute käsitlemine üleminekuetapi kestel
How to deal with pending legislative proposals in the transitional phase
Üleminekuetapil seisab parlament silmitsi mitmete muutustega menetluses olevate õigusaktide vormi ja sisu osas.
In the transitional period Parliament will face several changes in the form and substance of pending legislation.
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvates peaks parlament jääma nõudmise juurde sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe , millega täiemahulise kohtuliku kontrolli võimaldamiseks menetluses olevate kolmanda samba õigusaktide ettepanekute üle tuleks esimesel lugemisel tagada nõuandemenetlusega samaväärne menetlus koos kaasotsustamisemenetlusega.
For the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, Parliament should maintain its insistence on reaching an inter-institutional agreement which, in relation to pending third pillar legislative proposals, should provide for the equivalence of the consultation procedure with the first reading of the codecision procedure, so as to allow full judicial scrutiny.
Samas võib koheselt vastu võtta kõik menetluses olevad kolmanda samba alla kuuluvad ettepanekud, mille mõju põhiõigustele ja -vabadustele on piiratud, nt raamotsused tagaseljaotsuste jõustamise kohta, Eurojusti tugevdamise otsus, otsus Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta.
Therefore, all third pillar pending proposals that have a limited impact on fundamental rights and freedoms may be adopted without delay, e.g. the framework decisions on the enforcement of decisions rendered in absentia, the decision on the strengthening of Eurojust, the decision on the European Judicial Network.
Kõik need teemad on õigusalase koostöö tugevdamisel olulised.
All these files are important for the improvement of judicial cooperation.
Veel peab parlament jõudma nõukoguga kokkuleppele, et kaasotsustamismenetluse alla kuuluvaid meetmeid, mida parlament nende praeguses sõnastuses peab poliitiliselt sobimatuks , ei võetaks vastu enne 1. jaanuari 2009.
Another concern for Parliament will be to agree with the Council to postpone, after 1 January 2009, the measures that will fall under the codecision regime and which Parliament considers to be politically inapprop ria te in their current formulation.
Selliste ettepanekute tüüpiline näide on ettepanek võtta vastu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel.
A typical proposal falling within this category is the proposal for a framework decision on the use of Passenger Name Record (PNR) for law enforcement purposes.
Nimetatud ettepanek täidab kolmanda samba kaotamisel tekkiva õigusliku tühiku vaid osaliselt.
This proposal covers only partially the legal vacuum which will exist after the abolition of the third pillar.
Üks võimalus oleks siin tegutseda kahes järgus: võtta praegune kolmanda samba alla kuuluv ettepanek vastu tingimusel, et kohe pärast Lissaboni lepingu jõustumist täiendatakse seda uue tekstiga.
A possible two-step strategy could be to adopt the current third pillar proposal on condition that it is complemented with a new text immediately after the entry into force of the Treaty of Lisbon.
Seadusliku rände valdkonnas on praegu pooleli kaks menetlust, nimelt kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (sinine kaart) ning kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta .
There are also two pending procedures in the field of legal migration, namely the conditions of entry and residence of third-country nationals for the purposes of highly qualified employment (blue card) and the single application procedure for a single permit for third-country nationals to reside and work in the territory of a Member State and on a common set of rights for third-country workers legally residing in a Member State .
Kui neid ettepanekuid enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu ei võeta, tuleb kogu menetlust alustada otsast peale.
If those proposals are not adopted before the entry into force of the Treaty of Lisbon, the procedure must be restarted from the beginning.