natgillin/translations-raw huggingface dataset:
O. arvestades, et naised saavutavad ELis kõige rohkem ülikoolikraade ning moodustavad enamuse äri, juhtimise ja õigusteaduse erialadel õppijatest, kuid ettevõtete ja riigiasutuste vastutavatel kohtadel on nad endiselt vähemuses;
O. whereas women secure most of the university degrees in the EU and are in the majority on business, management and law courses, but remain in the minority in positions of responsibility in companies and public bodies,
P. arvestades, et hariduses ja ühiskonnas püsivate sooliste stereotüüpide tõttu on naised alaesindatud ekslikult „mehelikeks” peetavatel aladel, nagu infotehnoloogia, inseneriteadus ja füüsika, samuti tehnilistel kutsealadel nagu mehaanika või müüriladumine;
P. whereas, notably because of the sexist stereotypes that exist in education and in society, women are under-represented in fields that are wrongly considered to be ‘male’, such as information technology, engineering, physics, and technical occupations such as mechanics and bricklaying,
Q. arvestades, et tööpuudus kasvab vanemaealiste töötajate hulgas, kes seisavad pärast 55. eluaastat silmitsi väga terava sotsiaalse tõrjutuse probleemiga, ning vaatamata viimase kümnendi jooksul tehtud edusammudele oli 2008. aastal töökoht vaid veidi enam kui kolmandikul 55–64 aastastest naistest, kuna sama vanusegrupi meestest töötas 55 %,
Q. whereas unemployment is rising among older workers, who face a particularly acute problem of social exclusion after the age of 55, and despite the progress made in the past decade only a little more than a third of women between the ages of 55 and 64 had a job in 2008, while 55% of men in that age group were in work,
Uue säästva majanduse tööhõivestrateegia
Job strategy for a new sustainable economy
4. märgib, et on vaja muuta kaupade ja teenuste tootmine säästvamaks; märgib, et uude säästvasse majandusse tehtavad investeeringud tähendavad tööturu jaoks suurt kasvupotentsiaali ja uusi sissetulekuvõimalusi; märgib, et positiivses bilansis on arvestatud töökohtade kaotust mõnes sektoris ning et seetõttu tuleks soodustada ümberõpet ja -koolitust;
Notes that there is a need to make production of goods and services more sustainable; notes that investments in a new sustainable economy bear potential for growth in the employment market and new income opportunities; notes that the positive balance takes losses in some sectors into account, and that re-skilling and retraining should therefore be stimulated;
9. nõuab tööstuse kaasamist ökoinnovatsiooni, kuna ettevõtjatel on selle laiemal levitamisel ülioluline roll; märgib sellega seoses, et ettevõtjate teavitamine ja neile uute ettevõtlusvõimaluste tutvustamine on otsustava tähtsusega ressursitõhusa majanduse ja säästvate tööstusharude väljaarendamisele suunatud strateegia edukuse seisukohast;
Calls for industry to be involved in eco-innovation, since entrepreneurs have a very important role to play in spreading eco-innovation more widely; notes, in this regard, that informing entrepreneurs – by demonstrating new business opportunities – will be crucial to the success of a strategy aimed at developing resource-efficient economies and sustainable industries;
13. nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad vahetaksid kliimamuutuse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõjuga tegelemisel tööhõivealaseid kogemusi ja parimaid tavasid;
Urges the Member States to exchange experience and best practice in the field of employment opportunities when dealing with the economic, social and environmental impact of climate change;
15. on arvamusel, et on vaja teha tunduvalt rohkem uurimistööd, et hinnata keskkonnapoliitika ja kliimamuutuse poliitika mõju tööhõive puhaskasvule; palub komisjonil muuta see kaheksandas raamprogrammis eelisvaldkonnaks;
Takes the view that significantly more research is needed to measure the impact of environmental and climate change policies on net employment creation; calls on the Commission to make this area a priority under the 8th Framework Programme;
Tööhõivevõimaluste optimeerimine
Optimising employment potential
22. rõhutab, et keskkonnahoidliku tööhõive täieliku potentsiaali saavutamise eelduseks on stabiilne, pikaajaline ja ulatuslik õiguslik raamistik; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama kindlaks keskkonnastandardid ja rahalised stiimulid, mis loob usaldusväärsed raamtingimused vähemalt 10 aastaks ja tagab sellega õigus- ja planeerimiskindluse; nõuab, et olemasolevaid rahastamisvahendeid kasutataks säästvuse edendamiseks ning et säästvam majandustegevus ja tootmine tuleks eesmärgina lisada mitmesuguste fondide, nagu struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi finantsperspektiivi;
Underlines that a stable, long-term, ambitious regulatory framework is a prerequisite for achieving the full potential of green employment; calls on the Commission and Member States to determine environmental standards and financial incentives creating reliable framework conditions for at least 10 years, and thereby creating legal and planning certainty; demands that existing financial instruments should be used to promote sustainability and that increasing sustainability of economic activity and production should be inserted into the financial perspective of various funds, including the Structural Funds and the Cohesion Fund, as one of the promoted objectives;
26. rõhutab Euroopa Regionaalarengu Fondi tähtsust piirkondlike klastrite loomisel teadustegevuse, innovatsiooni ja infrastruktuuri kohapealse sidumise kaudu uute tehnoloogiate raames, nagu taastuvenergia ja energiatõhusus; rõhutab lisaks, et eriti linnapiirkondades on piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel kõige paremad võimalused ja suutlikkus luua vajalikke tingimusi innovatiivsete ettevõtteklastrite kasvuks; juhib tähelepanu, et selline klastrite loomine võib otsustavalt edendada kohalikku majanduslikku arengut ja luua piirkondades uusi töökohti;
Stresses the importance of the European Regional Development Fund (ERDF) for regional clustering by bringing together research, innovation and infrastructure locally in the context of new technologies, such as renewable energy and energy efficiency; further underlines that, especially in urban areas, regional and local authorities are the best positioned and most capable of creating the conditions necessary for the growth of clusters of innovative enterprises; points out that such clustering can act as a decisive spur to local economic development and can create new jobs in the regions;
28. kutsub uuesti komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ära ülesehitusfondi edu ning looma uue ühenduse algatuse, kaasa arvatud katseprojektid, et ehitada üles uus säästev majandus;
Calls again upon the Commission and Member States to capitalise on the success of the Reconstruction Fund and to set up a new Community initiative, including pilot projects, for reconstruction towards a new sustainable economy;
37. rõhutab, et ainult siis, kui suurendame naiste osalemist Euroopa tööturul, suudame uue majanduse kasvu- ja tööhõivevõimalusi täielikult ära kasutada, kuna alates 1995. aastast on vähenev vahe meeste ja naiste tööhõivemäärade vahel moodustanud poole Euroopa üldisest tööhõivemäära kasvust ning veerandi iga-aastasest majanduskasvust, ning kuna see on eeldus majanduskasvu tagamiseks ning ökoloogilise ümberkujundamise nõudmiste täitmiseks vananevas ühiskonnas;
Underlines that only by raising female participation in the European labour market can we fully utilise the growth potential and job potential in the new economy, since narrowing the gap between male and female employment rates has accounted for half the increase in Europe’s overall employment rate and a quarter of annual economic growth since 1995, and since this is a prerequisite for ensuring sustainable growth and meeting the demands of the ecological transformation in an ageing society;
43. rõhutab, et kooli lõpetanud ja tööd otsivaid noori naisi tuleks suunata väljaõppekohtadele, kus neid on meestest vähem, kasutades selleks koolide, ülikoolide, koolitusagentuuride ja/või -firmade ühist planeerimist, et naised omandaksid konkreetseid oskusi (ka kõrgemal ja spetsialiseerunud tasemel) töökogemuse, korrapärase ja mitte ebakindla töö kaudu ning väljavaatega leida rahulduspakkuvat tööd;
Stresses that young women, in the transition between school and work, should be guided towards apprenticeships, in which they are under-represented, this being promoted by means of joint planning between schools, universities and training agencies and/or firms, so that they acquire specific skills and capabilities – also at advanced and specialist levels – through work experience and by working on a regular, rather than a precarious, basis, and with the prospect of fulfilment;
45. rõhutab, et üleminekut uuele majandusele ei tohiks kasutada ettekäändena võrdsete võimaluste meetmete piiramiseks, vaid selles tuleks näha ainulaadset võimalust parandada naiste osalust ELi tööturul, sest see on jätkusuutliku majanduskasvu tagamise, tööhõivepotentsiaali optimaalse arengu ja konkurentsivõime tugevdamise eeltingimus;
Stresses that the transition to a new economy should not be used as a pretext for cutting various equal opportunities measures but should instead be regarded as a unique opportunity to improve women's participation in the EU labour market because this is a precondition for ensuring sustainable growth, the optimum development of job potential and strengthening competitiveness;
48. on seisukohal, et tööhõivepoliitikal on keskne roll vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel, ning nõuab seega ILO programmi „Inimväärne töö” kohaselt häid töötingimusi ja -tasu, mis mitte ainult ei taga toimetuleku, vaid ka asjakohase osakaalu SKPs;
Takes the view that employment policy plays a central role in combating poverty and social exclusion, and consequently calls, in line with the ILO ‘Decent Work’ programme, for qualitatively good working conditions and remuneration that not only provides a decent living, but also guarantees an appropriate share of GDP;
55. kutsub komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli üles tegema rohkem jõupingutusi, et tulla tõhusalt toime ümberkorralduste negatiivse mõjuga nii kohalikus majanduses kui tööhõives.
Calls on the Commission, the Member States and the social partners to step up their efforts to deal effectively with the adverse effects of restructuring, both in the local economy and in employment.
Rõhutab vajadust levitada juhiseid muutustega toimetuleku ja selle sotsiaalsete tagajärgede kohta;
Underlines the need for the dissemination of guidelines on managing change and its social consequences;
Vajaminevad oskused
Facing skill s needs
59. kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma keskkonnahoidliku majanduse, konkurentsivõime ja õitsengu alusena vastu detailset innovatsiooni ja loovuse poliitikat, eriti hariduses ja koolituses, kaasa arvatud kutseharidus ja -koolitus;
Calls on the EU and Member States to adopt detailed policies on innovation and creativity, in particular on education and training, including vocational education and training, as a basis for a green economy, competitiveness and prosperity;
62. kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega tihedamat koostööd, et koostada prognoosid keskpikaks ja pikaks perioodiks seoses tööturul nõutavate oskustega ning soodustada partnerlust ülikoolide ja ettevõtlussektori vahel, et edendada noorte siirdumist tööturule, aidates samas kaasa teadmistepõhise ühiskonna loomisele, rakendusuuringute arendamisele ja koolilõpetajate paremate väljavaadete loomisele tööturul;
Calls on the Commission to work more closely with the Member States in order to draw up medium- and long-term forecasts regarding the skills required by the employment market and to encourage partnerships between universities and the business sector in order to foster the transition of young people to the employment market while helping to create a knowledge-based society, develop applied research and create better employment-market prospects for graduates;
66. kutsub ELi ja liikmesriike üles seadma üheks Euroopa Sotsiaalfondi eesmärgiks säästva majandusega kohanemise võime, et aidata kaasa majandustegevuse suuremale säästvusele ja infrastruktuuri arendamisele;
Calls on the EU and the Member States to make promotion of adaptability to a sustainable economy one of the objectives of the European Social Fund, in order to contribute to increasing sustainability of economic activities and infrastructure development;
71. märgib, et liikmesriikidel, tööturu osapooltel ja kolmanda taseme hariduse pakkujatel tuleb teha koostööd ülikooli- ja kraadiõppe kursuste käivitamiseks ning majanduse ökoloogilisele üleminekule suunatud ainevaldkondade väljatöötamiseks;
Notes the need for cooperation between the Member States, the social partners and tertiary education providers with a view to setting up undergraduate and postgraduate courses and to creating subject areas geared towards the ecological transformation of economies;
74. rõhutab, et ülemineku juhtimata jätmisest tulenevad kulud võivad olla mitu korda suuremad kui ennetavad investeeringud; kutsub komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli üles võtma koos enda peale vastutus ülemineku ennetava juhtimise eest;
Stresses that the consequential costs of a lack of transformation management may be many times higher than anticipatory investments; calls on the Commission, the Member States and the social partners to confront the responsibilities of preventive transformation management together;
82. kutsub ELi üles alustama tööturu osaliste kaasabil välissuhetes süsteemset dialoogi, et jõuda muude maailma piirkondadega säästva arengu meetmete osas üksmeelele, kindlustada sarnased arengutingimused ning tagada, et tööstusalane konkurentsivõime ei satu ohtu; leiab, et ausa konkurentsi tagamine säästvates tootmissektorites soodustab töökohtadel kaitset ja töötingimuste parandamist;
Calls on the EU, with the assistance of the social partners, to begin a systematic dialogue in its external relations, with a view to a similar approach to sustainable development in other parts of the world, so as to secure the same development conditions and ensure that industrial competitiveness is not at risk; considers that ensuring fair competition in sustainable manufacturing sectors will have a beneficial effect in terms of improving protection and working conditions for workers;
ELi kohustus olla säästev
The EU’s commitment to sustainability
Euroopa Ülemkogu määratles oma 2009. aasta detsembri järeldustes ELi säästva arengu strateegia
In December 2009, in its conclusions on the renewed EU Sustainable Development Strategy
Euroopa Ülemkogu 10.-11. detsembri 2009. aasta kohtumise järeldused kohta arengu säästvana siis, kui selles arvestatakse praeguse põlvkonna vajadustega nii, et ei kahjusta tulevaste põlvkondade võimalusi oma vajadusi rahuldada.
Conclusions of the European Council of 10/11 December 2009 , the European Council defined development as sustainable if it takes the needs of the current generation into account in such a way that the capability of future generations to satisfy their needs is not endangered.
Järeldustes nimetatakse seitset keskset ülesannet: kliimamuutus ja keskkonnasäästlik energia, säästev transport, säästev tarbimine ja tootmine, loodusvarade kaitse ja majandamine, rahvatervis, sotsiaalne kaasatus, demograafia ja migratsioon ning üleilmne vaesus.
The conclusions name seven key challenges: climate change and clean energy, sustainable transport, sustainable consumption and production, conservation and management of resources, public health, social inclusion, demography and migration and global poverty.
Strateegia juhtmõteteks on majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste huvide ühitatud arvestamine, sotsiaalse dialoogi tõhustamine, ettevõtete sotsiaalse vastutuse suurendamine ning ettevaatuse ja „saastaja maksab” põhimõte.
The guiding principles of the strategy are the combined consideration of economic, social and ecological interests, more intense social dialogue, greater social responsibility for companies and the precaution and polluter pays principles.
Veel nähakse ülemkogu järeldustes ette investeeringud inim-, sotsiaalsesse ja keskkonnakapitali, innovaatilisse tehnoloogiasse ja uutesse ökoloogilistesse teenustesse pikaajalise eesmärgiga luua eeldused konkurentsivõimeks, heaoluks, sotsiaalseks ühtekuuluvuseks, kõrgekvaliteedilisteks töökohtadeks ja paremaks keskkonnakaitseks.
Furthermore, the Council conclusions provide for investments in human, social and environmental capital, technological innovation and new ecological services, with the long-term aim of creating the conditions for competitiveness, wealth, social cohesion, high quality jobs and better environmental protection.
Ülemkogu kinnitas 2009. aastal samuti ELi kohustuse osaleda otsustavalt kiireneva ülemaailmse soojenemise vastases rahvusvahelises võitluses.
In 2009, the Council also confirmed the EU’s commitment to participate decisively in the international fight against increasing global warming.
Oma otsustes on EL kohustunud vähendama 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 20% 1990. aastaga võrreldes ning katma 2020. aastaks 20% oma energiavajadusest taastuva energiaga.
In its decisions, the EU committed itself to reduce its greenhouse gas emissions by at least 20% by 2020, compared with 1990 emissions, and to cover 20% of its energy needs with renewable energies by 2020.
Vastavalt valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma uuringule saab ülemaailmset soojenemist vähendada 2 °C-ni üksnes siis, kui arenenud riigid vähendavad 2050. aastaks oma kasvuhoonegaaside heidet 80–90% 1990. aastaga võrreldes
According to an IPCC study, global warming can only be reduced to 2°C if industrialised countries reduce their greenhouse gas emissions by 80-90% of the 1990 level by 2050
Valitsustevaheline kliimamuutuste ekspertrühm: Kliimamuutused 2007: koondaruanne.
IPCC: Climate Change 2007: Synthesis Report.
Euroopa Liidule tähendab see vajadust suurendada oluliselt jõupingutusi taastuvenergia ja energia efektiivse kasutamise valdkonnas.
For the European Union, this means that efforts on renewable energies and energy efficiency should be considerably accelerated.
Millised on keskkonnahoidlikud töökohad?
What are green jobs ?
Juba ülemkogu sõnastatud säästva arengu määratlus näitab, et see mõjutab peaaegu kõiki olulisi tööstus- ja teenindussektoreid.
The Council definition of sustainable development already shows that almost all relevant industry and service sectors are affected.
Seepärast järgib käesolev raport Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kõikehõlmavat keskkonnahoidlike töökohtade määratlust
Therefore, this report follows the comprehensive ILO definition of green jobs
ILO taustateave „Säästva arengu globaalsed ülesanded: keskkonnasõbraliku tööhõive strateegiad”, G8 töö- ja tööhõiveministrite konverents, Niigata, Jaapan, 11.-13. mai 2008. .
ILO Background Note entitled 'Global Challenges for Sustainable Development: Strategies for Green Jobs', G8 Labour and Employment Ministers Conference, Niigata, Japan, 11 to 13 May 2008. .
Vastavalt sellele ei piirdu keskkonnahoidlikud töökohad keskkonnaga otseselt seotud tööhõivesektoritega.
Green jobs are not restricted to employment sectors which are directly connected with environmental protection.
Töökoht on keskkonnahoidlik pigem siis, kui ta aitab üle minna säästvale majandamisele, aitab kaasa energia säästmisele, taastuva energia kasutamisele, loodusvarade kaitsele ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele ja taastamisele, samuti jäätmete ja õhusaaste ärahoidmisele.
In fact, a job is green if it contributes to change towards sustainable management, helps save energy, uses renewable energy, preserves natural resources, sustains and restores biological diversity and avoids waste and air pollution.
Sellele määratlusele tuginedes ei jaga raportöör komisjoni arvamust, nagu oleksid keskkonnahoidlikud töökohad seotud eelkõige tipptehnoloogiaga, vaid on nõus ILO järeldustega, mille kohaselt üleminek suuremale säästvusele mõjutab otsustavalt igasugust kvalifikatsiooni, mis viib kutseõppe ja koolitusvajaduste, samuti üldise ökoloogilise hariduse erineva analüüsimiseni.
On the basis of this definition, I do not share the Commission's view that green jobs are found particularly in cutting-edge technology, but, rather, share the ILO's conclusions that all qualification bands are decisively affected by a change towards more sustainability, which leads to a different analysis of vocational education and training requirements and of the need for ecological education in general.
Taastuvenergia ja efektiivse energiakasutusega laiendamise ja edendamise positiivne kõrvalmõju on tohutult suur.
The positive side effect of the expansion and the promotion of the renewable energies and energy efficiency sector is enormous.
Nii on Greenpeace’i uuringu
The Greenpeace study
Greenpeace’i ja Euroopa Taastuvenergia Nõukogu (EREC) 2009. aasta raport „Töötades kliima heaks: taastuvenergia ja keskkonnasõbralike töökohtade revolutsioon”. kohaselt taastuvenergia ja efektiivse energiakasutusega sektoris üle maailma võimalus luua rohkem kui 8 miljonit uut töökohta.
Greenpeace and European Renewable Energy Council (EREC) report entitled 'Working for the climate: renewable energy and the green job revolution' of 2009, estimates the global job potential of the renewable energy and energy efficiency sector at over 8 million.
Saksamaa kogemused kinnitavad neid prognoose ja näitavad selgelt, et taastuvenergia ja efektiivse energiakasutusega sektori tugeval laiendamisel on otsene mõju töökohtadele.
Experiences in Germany confirm these forecasts and clearly show that strong expansion of the renewable energy sector has a direct effect on jobs.
Saksamaal on taastuvenergia seadusele tuginedes loodud 250 000 uut töökohta.
In Germany, 250 000 new jobs were created on the basis of the Renewable Energy Act.
Rahvusvahelises võrdluses on Saksamaal selles osas juhtiv roll.
Germany thus has a pioneering role by international comparison.
Võttes arvesse ka tööhõive kaudseid mõjusid, on see seadus alates jõustumisest 2000. aastal taganud tööhõive korrapärase suurenemise.
Including indirect effects on employment, the Act has ensured regular job increases since it entered into force in 2000.
Prognooside kohaselt peaks töötajate arv aastaks 2020 kasvama 400 000 võrra.
Forecasts reckon that there will be 400 000 more employees by 2020.
Euroopa Komisjon ei arvestanud Euroopa 2009. aasta tööhõivet käsitleva uuringu
European Commission 'Employment in Europe 2009'. on employment in Europe in 2009.
Komisjon määrab netokasvu kindlaks üksnes ELi siseturu põhjal ning unustab ELi potentsiaali saada ülemaailmseks teerajajaks üleminekul säästvale majandusele.
The Commission determines the net increase figures on the basis of the EU internal market alone and forgets the EU’s potential of assuming a global pioneering role in the change towards a sustainable economy.
Samas põhineb selle Saksa näite edu peamiselt sellel, et taastuvenergia seadus (EEG), energiamärgise seadus ning riiklikult rahastatavad laenukavad on loonud investoritele pikaajalised ja usaldusväärsed raamtingimused.
However, the success of the German example essentially depends on the long-term and dependable framework conditions which the Renewable Energy Act (EEG), the law on Energy Performance Certificates and state funded loan programmes have been giving investors.
Selliseid selgeid poliitilisi ja rahalisi sihte seadmata ei saa tööturu võimalusi arendada.
Without these clear political and financial decisions, the job market potential cannot be developed.
Saksamaa näidet on vahepeal hakanud järgima ka teised ELi maad.
Other EU countries are now following the German example.
Seepärast peaks Euroopa Liit lisama usaldusväärsete raamtingimuste kohustuse Euroopa 2020 strateegiasse ning esitama peatselt õigusloome algatused.
The EU should therefore include the commitment to reliable framework conditions in the Europe 2020 strategy and make legislative initiatives soon.
Liikmesriigid peaksid oma pädevuse piires seda kiiresti järgima.
Within their area of competency, the Member States should follow quickly.