natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kõnealusele otsusele järgnesid rahvusvahelisel tasandil muud väga olulised sündmused, näiteks G8 tippkohtumine Heiligendammis, ÜRO Julgeolekunõukogu arutelu kliimamuutuste mõjust rahule ja julgeolekule, Ameerika Ühendriikide kokkukutsutud maailma suurimate saastajate kohtumine, Nobeli rahupreemia määramine Al Gore’ile ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma teadlastele, Kyoto protokolli ratifitseerimine Austraalia poolt ja lõpuks Bali tegevuskava vastuvõtmine, mis loodetavasti viib kliimamuutusi käsitleva uue rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseni 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis.
This decision was then followed by other very significant events at international level, such as the Heiligendamm G8 Summit, the UN Security Council's debate on the impact of climate change on peace and security, the meeting of the world's major emitters convened by the US, the Nobel Peace Prize Award to Al Gore and the IPCC scientists, Australia’s ratification of the Kyoto Protocol and, finally, the adoption of the “Bali action plan” which will, hopefully, lead to the conclusion in Copenhagen, in December 2009, of a new international climate change agreement.
Ajutise komisjoni loomine erinevate seisukohtade koondamiseks paljudest erinevatest kliimamuutustega seotud poliitikavaldkondadest on Euroopa Parlamendi vastus ja panus teadlikkuse tõstmiseks kõnealuses küsimuses ning kliimamuutuste viimiseks väga tähtsale kohale rahvusvaheliste tegevuskavade seas.
The establishment of a temporary committee to put together different view-points from the many different policy areas related to climate change is the European Parliament's response and contribution in raising awareness on this issue and in placing the challenge of climate change very high on the international agenda.
Horisontaalse lähenemisviisiga kliimamuutuste ajutine komisjon, mis koosneb 60 erinevaid parteisid esindavast parlamendiliikmest, esitab ettepanekuid ELi kliimamuutusi käsitleva poliitika kohta ja koordineerib Euroopa Parlamendi seisukohta läbirääkimisteks tulevase rahvusvahelise kliimakokkuleppe üle.
With its horizontal approach and its cross-party membership of 60 MEPs, the Temporary Committee on Climate Change (CLIM) will make proposals on the EU's policy on climate change and coordinate the EP position in the negotiations for a future international climate agreement.
Pärast esimeeste konverentsi 19. aprilli 2007. aasta otsust teha Euroopa Parlamendile ettepanek kliimamuutuste ajutise komisjoni moodustamiseks ja täiskogu 25. aprilli 2007. aasta otsust kõnealuse ajutise komisjoni moodustamise kohta pidas äsjaloodud kliimamuutuste ajutine komisjon 22. mail 2007. aastal oma asutamiskoosoleku.
Following the Conference of Presidents’ decision of 19 April 2007 to propose to Parliament to set up a Temporary Committee on Climate Change and the plenary decision of 25 April 2007 to set up such a temporary committee, the newly established Temporary Committee on Climate Change held its constituent meeting on 22 May 2007.
Kliimamuutuste ajutisele komisjonile anti järgmised volitused ja kohustused:
The following powers and responsibilities were allocated to the CLIM Committee:
a) ettepanekute tegemine ELi tulevase kliimamuutusi käsitleva integreeritud poliitika tarvis ning Euroopa Parlamendi seisukoha kooskõlastamine seoses rahvusvahelise kliimapoliitika läbirääkimistega aastale 2012 järgneva perioodi osas;
(a) to formulate proposals on the EU’s future integrated policy on climate change and to coordinate the Parliament’s position in the negotiations regarding the international framework for climate policy after 2012;
b) kliimamuutuste hetkeolukorra hindamine ja analüüs ning ettepanekute tegemine kõigil tasanditel asjakohaste meetmete võtmiseks, lisades hinnangu finantsmõju ja tegevusetusega kaasneva kulu kohta;
(b) to analyse and evaluate the state of climate change and propose appropriate measures, at all levels, accompanied by an assessment of both their financial impact and the cost of inaction;
c) võimalikult täieliku ülevaate koostamine viimase aja edusammude ning kliimamuutuste vastase võitluse väljavaadete kohta, et Euroopa Parlamendil oleks poliitilise vastutuse võtmisel kasutada üksikasjalik analüüs;
(c) to draw up as comprehensive an inventory as possible of recent progress made and future prospects in combating climate change, in order to provide Parliament with the detailed analysis of those developments, which it needs in order to assume its political responsibilities;
d) nimetatud edusammude ja väljavaadete keskkonnaalase, õigusliku, majandusliku, sotsiaalse, geopoliitilise, regionaalse ja rahvatervise alase mõju uurimine;
(d) to study the environmental, legal, economic, social, geopolitical, regional and public-health impact of recent progress made and of future prospects;
e) ühenduse asjaomaste õigusaktide praeguse rakendamise analüüs ja hindamine;
(e) to analyse and evaluate the application, to date, of relevant Community legislation;
f) sel eesmärgil sobivate kontaktide loomine ning kuulamiste korraldamine koostöös liikmesriikide ja kolmandate riikide parlamentide ja valitsuste, Euroopa Liidu institutsioonide ning rahvusvaheliste organisatsioonidega, aga ka teadusringkondade, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna, sealhulgas kohalike ja piirkondlike asutuste võrgustike esindajatega;
(f) to that end, to make the necessary contacts and hold hearings with the parliaments and governments of the Member States and third countries, the European Institutions and international organisations, as well as representatives of the scientific community, business and civil society, including the networks of local and regional authorities;
Ajutine komisjon annab oma ametiaja lõpul täiskogule soovitused meetmete ja algatuste kohta, mida tuleks võtta või teha.
The temporary committee will, at the end of its mandate, make recommendations to plenary as to measures or initiatives to be taken.
Siiski ei muudeta Euroopa Parlamendi alaliste komisjonide volitusi ja kohustusi vastu võtta, kontrollida ja rakendada ühenduse õigusakte kliimamuutustega seotud küsimustes.
The powers and responsibilities of Parliament’s standing committees responsible for the adoption, follow-up and implementation of Community legislation on climate change related issues will, however, remain unchanged.
See selge ülesannete jaotus, samuti vajadus tegeleda kliimamuutustega kolmandate riikide parlamentaarsete assambleedega suhtlemise kontekstis, sundis töötama välja konstruktiivse ja koostööl põhineva suhte ajutise komisjoni, alaliste komisjonide ja parlamentidevaheliste delegatsioonide vahel, et Euroopa Parlament võiks anda oma kooskõlastatud, ühtse ja tõhusa panuse.
This clear division of tasks, as well as the need for also dealing with the issue of climate change in the context of the relations with parliamentary assemblies from third countries, pushed towards the development of a constructive and cooperative working relationship between the temporary committee, the standing committees and the interparliamentary delegations in order to ensure a concerted, coherent and effective contribution from the European Parliament.
Töömeetodid ja töökava
Working methods and work programme
Kliimamuutused mõjutavad tugevalt mitte ainult ökosüsteeme, vaid ka majandust tervikuna, inimeste tervist, vee ja toiduainetega kindlustatust, samuti rännet.
Climate change has serious implications, not only for ecosystems, but for the economy as a whole, for public health, water and food security, as well as migrations.
Seepärast peavad tööstus- ja energia-, transpordi-, teadus-, põllumajandus- ja keskkonnapoliitika olema seotud ning paremini koordineeritud, kui võitluses kliimamuutuste vastu soovitakse saavutada kliimamuutuste leevendamiseks seatud sihteesmärgid.
Therefore, industry and energy, transport, research and development, agriculture and environment policies have to be connected and have to be better coordinated to achieve mitigation targets to combat climate change.
Kuna kliimamuutusi käsitlev poliitika puudutab eri komisjone, siis näis horisontaalne lähenemisviis kõige asjakohasem.
Because of the relevance of climate change policies for different committees, a horizontal approach seemed to be the most appropriate.
See kajastus ka kliimamuutuste ajutise komisjoni töömeetodite ja töökava valikus.
This was reflected in the choice of the working methods and of the CLIM work programme.
Kliimamuutuste ajutise komisjoni töö on struktureeritud konkreetsete ja oluliste teemade ümber, mis puudutavad nii ELi kui ka meie rahvusvahelisi partnereid ning mille puhul esmalt keskendutakse kliimamuutusi käsitleva teadusliku arutelu hetkeseisu hinnangule ja ülesandele leppida kokku uue rahvusvahelise raamistiku suhtes, seejärel uuritakse võimalikke lahendusi eri valdkondades, nagu saasteainete heite peamised allikad maailmas, uued tehnoloogiad, energiasektori saasteallikad, kliimamuutuste mõju rahvusvahelisele julgeolekule, maa ja metsade kasutamine või ühiskonna tundlikkus nende küsimuste suhtes.
The work of the CLIM Committee is structured around specific and significant key themes, which concern both the EU and our international partners and which, starting from the assessment of the status of the scientific debate on climate change and the challenge of agreeing a new international framework, would then examine and look at possible solutions in different areas, such as the primary sources of global emissions, new technologies, sources of emission from the energy sector, the impact of climate change on international security, the exploitation of land and forests, or the sensitivity of society to these issues.
Iga teema kõige tõhusamaks uurimiseks otsustas komisjon iga tähtsama teema kohta korraldada avaliku kuulamise (teemakoosoleku), kus põhiettekandjaks oleks mainekas tunnustatud isik ja kus osaleks ekspertide rühm, et teemat sügavamalt uurida.
For each key theme, the committee decided to organise a public hearing (“thematic session”), with the participation of a prestigious high-profile key-note speaker and of a panel of experts in order to best examine the subject.
Selleks et tagada võimalikult paljude liikmete aktiivne panus komisjoni töösse, oli iga tähtsama teema puhul raportöörile abiks liikmete seast valitud teemajuht, kelle ülesandeks oli arutelu juhatamine teemakoosolekul ja töödokumendi projekti koostamine, mis sisaldaks kokkuvõtet ja järeldusi, mida kasutada lõpliku raporti koostamisel
In order to ensure the active contribution to the committee work of as many Members as possible, for each key theme the rapporteur was seconded by a “theme leader” from amongst the Members, in charge of leading the discussion at the thematic session and of drafting a working document with a summary and conclusions to pave the way for the final report.
Teemajuhtide koostatud töödokumendid, samuti ekspertide ettekanded ja teemakoosolekute taustteabe dokumendid on kättesaadavad komisjoni veebisaidil:
The working documents drafted by the theme leaders, as well as the experts’ presentations and the background files for the thematic sessions, are available on the Committee's website:
10. septembril 2007 toimus esimene teemakoosolek, mille teemaks oli „Eri taseme soojenemise kliimamõju” ja mille teemajuhiks oli kliimamuutuste ajutise komisjoni aseesimees Vittorio Prodi.
The first thematic session took place on 10 September 2007 on the topic "Climate impact of different levels of warming", with the CLIM-Vice-Chair, Vittorio Prodi, as “theme leader”.
Teemakoosoleku peamiseks eesmärgiks oli saada ülevaade kliimamuutusi käsitleva teadusliku arutelu praegusest seisust ja eelkõige järgmistest küsimustest: millised on ohtlikud kliimamuutused, millist mõju võivad omada globaalse soojenemise teatavad tasemed vastavalt valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kõige hiljutisemale aruandele, millised on kontsentratsiooni tasemed atmosfääris ja heite tasemed, mis on kooskõlas ELi 2 °C sihteesmärgiga, ja milline on kliimamuutuste mõju meie kultuuripärandile.
The main objective of the thematic session was to gather information on the current status of the scientific debate on climate change and in particular on the questions what is dangerous climate change, what level of impact can be expected for different levels of global warming based on the latest IPCC report, what are the atmospheric concentration levels and the emission levels that are consistent with the EU 2°C target, and on the global climate change impact on our cultural heritage.
Peaesinejaks oli prof Hans Joachim Schellnhuber, Potsdami kliimamõju uurimise instituudi direktor.
Prof. Hans Joachim Schellnhuber, Director of the Potsdam Institute for Climate Impact Research, gave the key-note speech.
Arutelu käigus selgus mitu tähtsat järeldust: eksperdid rõhutasid, et teaduslik tõendusmaterjal kõigilt mandritelt ja ookeanidelt näitab, et kliimamuutused mõjutavad paljusid ökosüsteeme ja et leidub piisavalt uusi teadusuuringuid, mis tõestavad, et inimtekkeliste kõrvalekallete olemasolu Maa atmosfääris on väljaspool kahtlust.
During the debate, several important conclusions emerged: Experts stressed, that scientific evidence from all continents and oceans shows that many natural systems are being affected by climate change, and that there are enough recent scientific studies proving the anthropogenic disturbance of the Earth's atmosphere beyond doubt.
Kuna kliimamuutused on tõsiste ja peatsete probleemide allikas, siis on olemas selge vajadus otsustava ja kiire tegutsemise järele, et saavutada strateegiline eesmärk piirata maailma keskmise temperatuuri tõusu kuni 2 °C industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes.
Because of the serious and imminent problems caused by climate change, a clear need for decisive and immediate action is necessary, in order to achieve the strategic objective of limiting the global average temperature increase to not more than 2°C above pre-industrial levels.
Teine teemakoosolek toimus 4. oktoobril 2007 ja selle teemaks oli „Kliimakaitse ülesanded pärast 2012. aastat”.
The second thematic session took place on 4 October 2007 and was devoted to "The Climate Protection Challenge Post-2012".
Teemajuhiks oli Satu Hassi.
Satu Hassi had the role of the "theme leader".
Teemakoosoleku eesmärk oli saada teavet selle kohta, milline on olukord seoses rahvusvaheliste läbirääkimistega võimaliku 2012. aasta järgse globaalse raamistiku üle, samuti millised on teadlaste, ettevõtjate ja valitsusväliste organisatsioonide seisukohad sellise raamistiku korralduse kohta.
The objective of the thematic session was to gather information on the current status of the international debate on a possible post-2012 global framework and on the views of the scientific community, the business world and the NGOs on the design of such a framework.
Peaesinejateks olid John Ashton, Ühendkuningriigi välisministeeriumi eriesindaja kliimamuutuste alal ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni täitevsekretär Yvo de Boer.
John Ashton, Special Representative on Climate Change of the UK Foreign Office, as well as Yvo de Boer, Executive Secretary of the United Nations Framework Convention on Climate Change, gave key-note speeches.
Saadi selge sõnum, et pärast Kyoto protokolli vastuvõtmist on teaduslikud ja üldised teadmised globaalse soojenemise kohta oluliselt sügavamaks muutunud ja oluliselt süvendati ja süstematiseeriti neid valitsustevahelise kliimamuutuste rühma töö ja teadustegevuse käigus.
A clear message was sent that since the Kyoto protocol was adopted, the scientific and general knowledge about global warming has been significantly deepened and was substantially intensified and outlined through the work and the scientific activities of the IPCC panel.
Nende töö paljude teadusuuringute kogumisel ja läbivaatamisel on viinud veendumusele, et ilma igasuguse tõsise teadusliku kahtluseta on inimtegevus maailma kliimat muutnud ja mõjutab kliimat negatiivselt ka tulevikus juhul, kui seda lähimas tulevikus oluliselt ei muudeta.
Their work in collecting and peer-reviewing numerous scientific studies and findings has lead to the conviction that, beyond any serious scientific doubt, human activity has caused the global climate to change and will further negatively influence the climate if not altered substantially in the near future.
Kõnelejad nõustusid asjaoluga, et kliimamuutusi käsitleva poliitika tähtajad ja raamistiku määrab loodus.
Speakers agreed on the fact that deadlines and framework conditions for climate policy are set by nature.
Kliimarežiimi seisukohalt on oluline ainult keskkonda heidetud kasvuhoonegaaside koguhulk, mitte saasteainete suhteline heide või selle suhteline vähendamine.
For the climatic system, only the total amount of cumulated greenhouse gases emitted to the atmosphere is relevant, not relative emissions or relative reductions.
Ohtlike kliimamuutuste ärahoidmise seisukohalt on kõige määravam saasteainete heite koguhulk järgneva mõne aasta ja kümnendi jooksul.
To avoid dangerous climate change, the total amount of emissions in the next few years and decades is most determining.
Kliimapoliitika eesmärkide saavutamiseks on reguleerimine otsustava tähtsusega ja see peab kiiremas korras tagama pikaajaliste investeeringute sobivuse klimaatiliste kaalutluste seisukohalt.
Regulation has a crucial importance in achieving climate objectives and must ensure most urgently that long term investment is climate compatible.
Kolmas teemakoosolek peeti 19. novembril 2007 teemal „Sotsiaalne ja majanduslik mõõde, teadus- ja arendustegevus, uued tehnoloogiad, tehnosiire, innovatsioon ja soodustused”.
The third thematic session was held on 19 November 2007 on "The social and economic dimension, R&D, new technologies, transfer of technologies, innovation and incentives".
Kõnealusel koosolekul abistas kliimamuutuste ajutise komisjoni raportööri teemajuhina Philippe Busquin.
On this occasion, Philippe Busquin seconded the CLIM-Rapporteur as “theme leader”.
Peaesinejaks oli professor Carlo Rubbia, Nobeli füüsikapreemia laureaat.
Prof. Carlo Rubbia, Nobel Prize laureate for physics was the key-note speaker.
Olulise ettekandega esines ka Euroopa Komisjoni asepresident Günter Verheugen.
The Vice-President of the European Commission, Günter Verheugen also made a large contribution.
Peaesineja, asepresident ja eksperdid rääkisid muu hulgas teadus- ja tööstuslikest uuringutest.
The key-note speaker, the Vice-President and the experts spoke, amongst other subjects, on the research in scientific areas and in industry.
Nende vaated olid lähedased selles osas, et ehkki lahendused kasvuhoonegaaside heite vastu võitlemiseks pole veel laialdaselt kehtestatud ja kättesaadavad, võib tehnoloogilise uurimis- ja arendustegevuse intensiivistamine kõnealuseid lahendusi hoogsalt lähemale tuua.
Their views converged in the assessment that although the solutions to combat GHG are not yet widely in place and available at this moment, intensifying technological research and development could well bring those solutions a lot closer.
Teaduse ja tööstuse kokkuviimine uusimate ja tulevaste tehnoloogiate väljaarendamiseks ning rakendamiseks võiks olla olulise tähtsusega Euroopa juhtrolli jaoks kliimamuutuste vastu võitlemisel keskkonnasäästlike tehnoloogiate kaudu.
Bringing science and industry together for development and application of the newest technology and future technology could be of significant importance for the leadership of Europe in combating climate change through clean technologies.
Neljas teemakoosolek toimus 29. jaanuaril 2008, selle teemaks oli „Kliimamuutused ja maailma veevarud, erilise rõhuga säästval arengul, maakasutuse muutustel ja metsadel”.
Our fourth thematic session was held on 29 January 2008 on "Climate change and the world's water, with a specific focus on sustainable development, land use change and forests".
Koosoleku teemajuhiks oli Cristina Gutiérrez-Cortines ja peaesinejaks ÜRO keskkonnaprogrammi tegevdirektor Achim Steiner.
Cristina Gutiérrez-Cortines will be the “theme leader” for this session and Achim Steiner, Executive Director of the UN Environment Programme, will give the key-note speech.
Kuni 2008. aasta märtsi lõpuni leidsid aset veel kaks teemakoosolekut: 3. märtsil 2008 teemal „Tööstus- ja energiasektori heiteallikad ning transpordist tulenev heide globaalsel tasandil” ning 26. märtsil 2008 teemal „Kuidas kaasata muud peamised osalejad – kliimamuutused, kohanemine kolmandates riikides ja maailma julgeolek”.
Two more thematic sessions took place until end of March 2008: on 3 March 2008 on "Sources of emission from the industry and energy sector and transport emissions at global level" and on 26 March 2008 on "How to engage other main actors - climate change, adaptation in third countries and global security" respectively.
Delegatsiooni visiidid ja koostöö parlamentidevaheliste delegatsioonidega
Delegation visits and cooperation with interparliamentary delegations
Komisjoni ülesannete hulka kuulub ka sobivate kontaktide loomine kolmandate riikide parlamentide ja valitsustega.
The committee mandate also includes the task of establishing the necessary contacts with parliaments and governments from third countries.
Seda nimetab raportöör „kliimamuutuste diplomaatiaks”, mis on eriti tähtis just praegu, sest pärast 2012. aastat vajatakse ülemaailmset rahvusvahelist kokkulepet, millega ühineks nii palju riike kui võimalik, eelkõige tööstusriikide hulgast, kuid samuti ka arengumaadest ja areneva majandusega riikidest.
This is what we call “climate change diplomacy” which is especially important at this point, since a global international agreement is needed after 2012, bringing together as many countries as possible, first of all from the industrialised world, and also from the developing world and the emerging economies.
Selle ülesande täitmiseks otsustas komisjon keskendada oma delegatsiooni visiidid kahele tulevase kokkuleppe üle peetavate rahvusvaheliste läbirääkimiste kontekstis kõige olulisemale riigile: Hiinale, mida külastati 5.–7. novembril 2007, ja Indiale ning Bangladeshile, kuhu visiit toimus 4.–7. veebruaril 2008
To fulfil this task, the committee decided to concentrate its delegation visits on two of the most crucial countries in the context of the international negotiations on a future agreement: China - where a visit took place on 5-7 November 2007 -, and India and Bangladesh - where a visit took place on 4-7 February 2008.
Kokkuvõtvad raportid delegatsioonide visiitide kohta, samuti kõik muud asjaomased dokumendid, on kättesaadavad komisjoni veebisaidil:
The summary reports of the delegation visits, as well as all other relevant documentation, are available on the Committee website:
Nende visiitide peaeesmärk on i) saada teavet nende riikide asutuste planeeritud või teostatud tegevusest ja algatustest kliimamuutuste vastu võitlemisel, ii) mõista paremini nende seisukohta seoses rahvusvahelise aruteluga 2012. aasta järgse kliimamuutuste vastu võitlemise raamistiku üle ning iii) kontaktide kaudu vastavate parlamendikomisjonidega toetada eesistujariiki ja komisjoni nende läbirääkimistel valitsustega.
The main objectives of these delegation visits are (i) to learn about the actions and initiatives taken or planned by the authorities of these countries to tackle the issue of climate change, (ii) to better understand their position in the context of the international debate for a post-2012 climate change framework and (iii), to support the Presidency and the Commission in their negotiations with the governments through contacts with the parliamentary counterparts.
Lisaks neile visiitidele on kliimamuutuste ajutine komisjon seadnud sisse ka väga viljakad töösuhted – sealhulgas teabevahetus, ettevalmistavad infotunnid ja tagasiside aruanded – delegatsioonidega, kes vastutavad suhete eest riikide ja/või piirkondadega, mis on kliimamuutuste küsimuse seisukohalt eriti olulised.
In addition to these visits, the CLIM Committee has also established very fruitful working relations, including exchange of information, preparatory briefings and feedback reports, with the delegations in charge of the relations with countries and/or regions particularly relevant for the issue of climate change.