natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Iga kuue kuu järel ja esimest korda 2009. aasta esimese poolaasta lõpus esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule eduaruande, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamist ja migreerumist Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II).
The Commission shall submit by the end of every six-month period, and for the first time by the end of the first six-month period of 2009, a progress report to the European Parliament and the Council concerning the development of SIS II and migration from the Schengen Information System (SIS 1+) to the second generation Schengen Information System (SIS II).
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
This Decision shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Union .
Otsus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2.
It shall expire on the date to be fixed by the Council, acting in accordance with Article 71(2) of Council Decision 2007/533/JHA.
Otsus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt nõukogu otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikele 2 ning igal juhul hiljemalt 30. juunil 2010.
It shall expire on the date to be fixed by the Council, acting in accordance with Article 71(2) of Council Decision 2007/533/JHA , and in any event no later than on 30 June 2010 .
Schengeni infosüsteem (SIS) on Schengeni põhimõtete rakendamise peamine vahend ning tegelikult peetakse seda õigustatult „piirideta” Euroopa ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala selgrooks.
The Schengen Information System (SIS) is the central tool for the application of the Schengen principles, in fact is rightly considered as the backbone of a "borderless" Europe and the Area of Freedom, Security and Justice.
Süsteemi ülesanne on selle loomisest alates järk-järgult muutunud.
Since this System was established its task has gradually changed.
Sel ajal, kui SIS loodi, oli tema ainus otstarve olla lisameede piiride avamisel.
In fact, when the SIS was first created, its only purpose was to be a compensatory measure for the opening of the borders.
Kuna SIS on osutunud kasulikuks ja tõhusaks vahendiks, on sellest alates otsustatud tema potentsiaali maksimaalselt ära kasutada, peamiselt politseikoostöös.
Ever since, especially because the SIS has proved to be a useful and efficient tool, has been decided to maximise its potential, mainly within the frame of police cooperation.
Schengeni infosüsteem on laialdane andmebaas (tegelikult kõige suurem Euroopa ühine andmebaas, mille andmemaht oli 2007. aasta detsembris 22 450 781 ühikut, millest 1 142 988 ühikut oli seotud isikutega), mis toimib ühise infosüsteemina ja võimaldab liikmesriikide asjaomastel asutustel teha koostööd ja vahetada teavet, mis on vajalik ala loomiseks, kus puudub kontroll sisepiiridel.
The Schengen Information System is a large-scale database (in fact, the largest common European data base, with a total data volume - in December 2007 - of 22 450 781, from which 1 142 988 is related to persons) which operates as a joint information system enabling the relevant authorities in the Member States to cooperate and exchange the necessary information, something which is essential in order to establish an area without controls at its internal borders.
Süsteem sisaldab isikuid ja esemeid puudutavat teavet, mida saavad kasutada asjaomased asutused, eeskätt politsei- ja justiitskoostöös kriminaalasjades, kuid ka isikute kontrollimiseks välispiiridel või riigi territooriumil ning viisade ja elamislubade väljastamiseks.
The system contains information on individuals and objects, which can be used by the relevant authorities, especially within the context of police and judicial cooperation on criminal matters, as well as in the field of checking individuals at external frontiers or on national territory, and for issuing visas and residence permits.
Otsuses luua teise põlvkonna SIS võeti arvesse vajadust integreerida uued andmed (biomeetrilised andmed), uut tüüpi hoiatusteated (nt Euroopa vahistamismäärus) ja uued funktsioonid, mida on vaja süsteemis rakendada (et tugevdada julgeolekut ja andmeid tõhusamalt kasutada, nt hoiatusteadete ühendamise teel), laiendada riigi ja ELi tasandi asutustele juurdepääsu hoiatusteadetele ning rahuldada vajadus uute liikmesriikide integreerimise järele, sest kesksüsteem (C-SIS) ei suutnud ühendada üle 18 riigi.
The decision to create a Second Generation of the SIS took account of the need to integrate new data (namely the introduction of biometric data), new types of alerts (ex. introduction of the European Arrest Warrant) and new functionalities needed to be implemented within the system (in order to reinforce security and to make a more efficient use of data, for instance through the interlinking of alerts) and to extend access to alerts by authorities at national or EU level, as well as to give answer to the need to integrate the new Member States, since the central system (C-SIS) could not connect more than 18 countries.
Komisjonile anti volitused uue süsteemi väljatöötamiseks 6. detsembril 2001 ning süsteemi rakendumine kavandati 2007. aasta märtsiks.
The Commission received the mandate to develop the new system, on 6 December 2001, which was scheduled to begin operating in March 2007.
Mitmete viivituste tõttu kuulutati välja uus ajakava, mille järgi SIS II pidi hakkama tööle 17. detsembriks 2008 (täpselt selleks ajaks, kui lõpevad komisjoni volitused).
Due to several delays, a new timetable was announced, providing for SIS II to become operational by 17 December 2008 (exactly the same time as the Commission existing mandate ends).
Vahepeal, 2006. aastal, töötati välja paremini ajakohastatud SISi versioon (SIS I+R), millega asendati C-SIS Machines ja rakendati lahendus, mis oli side mõttes tänapäevasem ja andis võimaluse uute riikide liitumiseks.
In the meanwhile, a more updated version of the SIS (SIS I+R) was developed in 2006, replacing the C-SIS Machines and implementing a solution more up-to-date in communication terms and including the possibility of connecting new countries to the system.
Uute liikmesriikide suure pettumuse tõttu, et neid hoolimata lubadustest SISiga veel 2007. aastal ei ühendatud, otsustas Portugali valitsus teha ettepaneku töötada välja ajutine tehniline lahendus – SISone4ALL.
Given the enormous disappointment for the new Member States that, according to what was promised, wanted to be connected to the SIS still in 2007, the Portuguese Government decided to move forward with a proposal which could serve as a technical transitional solution - the so-called SISone4ALL.
Süsteem töötab nüüd täie võimsusega ja on võimaldanud SISiga liita üheksa uut liikmesriiki.
This system is now fully operational and has allowed to connect nine of the new Member States to the SIS.
Samas on turvanõuete rakendamine laienenud Schengeni alal muutunud veelgi tähtsamaks ja pakilisemaks.
Nevertheless, in this enlarged Schengen area, the reinforcement of security requirements has become even more important and urgent.
See on saavutatav ainult siis, kui rakendub järgmise põlvkonna süsteem SIS II.
This can only be achieved if the next generation of the system, known as SIS II, starts operating.
SIS II loomine
Establishment of the SIS II
Edasiste viivituste vältimiseks leppisid nõukogu ja Euroopa Parlament SIS II loomist, toimimist ja kasutamist käsitlevates sätetes kaasotsustamismenetluses kokku esimesel lugemisel.
Provisions on the establishment, operation and use of the SIS II were agreed in 2006, between the Council and the European Parliament, under co-decision, on a first reading in order to avoid any more delays.
Nähakse ette, et neid õigusakte kohaldatakse SIS 1+ süsteemis osalevate liikmesriikide suhtes alates kuupäevast, mis määratakse kindlaks nõukogu SIS 1+ süsteemis osalevate liikmesriikide valitsusi esindavate liikmete ühehäälse otsusega (vastavalt määruse 1987/2006 artikli 55 lõikele 2).
It is foreseen that these instruments will start applying to the Member States participating in the SIS I + only as of the date to be fixed by the Council, acting by the unanimity of its Members representing the governments of the Member States participating in SIS1+ (according to artº 55(2) of Regulation 1987/2006).
Enne aga, kui see saab toimuda ja süsteem tööle hakkab, tuleb süsteemi põhjalikult katsetada, et hinnata, kas SIS II vastab kõikidele SIS II õigusaktides määratletud tehnilistele ja talitlusnõuetele ning ka teistele nõuetele, nagu töökindlus, valmidus ja suutlikkus.
Before this can happen and the system starts operating, the system must be closely tested, with a view to assessing whether SIS II meets all the technical and functional requirements as defined in the SIS II legal instruments, as well as the other necessary requirements such as robustness, response capacity and performance.
Alles pärast SIS II katsetuste edukat lõppemist võib minna järgmise sammu juurde: SIS 1+ kasutajate migreerimine SIS II keskkonda, kusjuures üleminek peaks toimuma kõigi liikmesriikide puhul samal päeval ehk korraga.
Only after the successful completion of all SIS II tests we can go for the next step: the migration of the SIS I + users to the SIS II environment, where the switch-over should take place on the same date for all Member States - one-shoot migration.
Praegused ettepanekud: migreerumine
Current proposals: Migration
Euroopa Parlamendil on palutud esitada arvamus kahe õigusakti kohta, mille eesmärk on kehtestada migreerumise õigusraamistik.
The European Parliament has been asked to give its opinion regarding the two instruments aiming to establish the legal framework governing that migration.
Käesoleva ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus püütakse reguleerida migreerumist praegusest Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II).
This proposal for a Council Regulation aims to regulate the migration from the current Schengen Information System (SIS I +) to the Second Generation Information System (SIS II).
Otsus tuleneb vajadusest muuta migreerumise strateegiat.
It arises taking into account the need for a change on the migration strategy.
Algse kava järgi pidid migreeruma 15 liikmesriiki (liikmesriikide arv tol hetkel) ning kogu protsessi pikkus pidi olema umbes 8 tundi.
The initial plan was to have a migration of 15 Member States (the number at that time), during a process that should take around 8 hours.
Vahepeal suurenes liikmesriikide arv 25ni
In the meanwhile, the number of Member States increased to 25
SIS II kuuluvad järgmised riigid: 15 vana ELi liikmesriiki, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa, ja 9 uut liikmesriiki (2004. aastal liitunud 10 liikmesriiki, välja arvatud Küpros) ning Norra, Island ja Šveits. , mis muutis migreerumisprotsessi keerulisemaks ja raskemaks ning mille tõttu võtab kõigi andmete edastamine uude võrku rohkem aega.
The Member states of SIS II are the following: 15 old EU Member states -except UK and IE plus 9 new Member states (the new 10 of 2004 enlargement minus CY) plus Norway and Iceland and CH. , making this migration process much more complex, difficult and requiring more time for the process of transferring all the data to the new network.
Risk kasvas liiga suureks, sest kui ühel liikmesriigil ei õnnestu ühise ülemineku perioodil migreeruda, oleks otseseks tagajärjeks see, et ta peab viivitamata taastama oma piirid (sest tal ei ole enam juurdepääsu SISile).
The risk became too high because if one Member State, during this common switch-over period, fails to have a successful migration, the direct consequence would be to put back immediately its borders (because it wouldn't have access anymore to the SIS).
Selle võimaluse vältimiseks oli vaja luua teatud varulahendus, mis võimaldaks vajadusel tagasi lülituda SIS 1+ süsteemi.
In order to avoid this contingency, it was necessary to create a sort of back-up solution so as to be able to switch back to SIS 1+ if necessary.
Teenuse katkemise riski vähendamiseks migreerumise ajal võimaldab SIS 1+ ajutine tehniline ülesehitus üleminekuperioodil toimida süsteemil SIS 1+ ja SIS II ülesehituse teatud tehnilistel osadel paralleelselt, kuid see üleminekuperiood hoitakse võimalikult lühike.
In order to reduce the risks of service disruption during migration an interim technical architecture for the operation of SISI+ will allow SIS I+ and certain technical parts of the architecture of SIS II to operate in parallel for a transitional period, which will be kept very limited.
Lisaks sellele tehakse kättesaadavaks ka tehniline vahend „vahelüli”, mis võimaldab andmete edukat konverteerimist ja sünkroniseerimist SIS 1+ ja SIS II vahel, mida samuti kasutatakse väga piiratud aja jooksul.
Beyond that, a technical tool will also be made available - a "converter" - allowing for the successful conversion and synchronisation of data between SIS 1+ and SIS II, to be used for a very limited period of time.
Vahelüli ühendab SIS 1+ kesksüsteemi SIS II kesksüsteemiga, võimaldades mõlemal töödelda sama teavet ja tagades, et SIS IIga juba edukalt liitunud liikmesriigid on samal tasemel veel SIS 1+ süsteemiga ühendatud liikmesriikidega.
The converter connects the SIS 1+ central system with the SIS II central system, enabling both to process the same information and ensuring that the Member States already successful connected to the SIS II stay on the same level as the others that are still connected to the SIS 1+.
Et see ajutine tehniline ülesehitus saaks toimida, on lisatud uus funktsioon, mida esimeses lepingus ei olnud – nn tagurpidikäik.
In order to allow that interim technical architecture to work, a new function that was not previewed in the first contract has been added - the reverse mode.
Käesoleva ettepanekuga soovitakse luua õiguslik raamistik migreerumise, sealhulgas igakülgse katsetamise reguleerimiseks, et saada eelkõige kinnitus, et SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui seda tegi SIS 1+.
The current proposal intends not only to establish the legal framework governing the migration, but also the comprehensive test, with a view to demonstrating, in particular, that the level of performance of SIS II is at least equivalent to that achieved with SIS 1+.
Lisaks kavatsetakse õigusliku raamistikuga reguleerida täiendava teabe vahetamise katsetamist.
Furthermore, it intends to regulate the performance of tests on the exchange of supplementary information.
Väljatöötamine ja katsetamine
Development and testing phase
Kõigepealt tuleb täita nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 2007/533/JSK artikli 71 tingimused (sh see, et Euroopa Parlamenti tuleb teavitada kõikidest tulemustest) ning alles siis peaks toimuma ühekorraga kõigi andmete migreerimine.
The conditions stated in Article 71 of Council Decision 2007/533/JHA of 12 June 2007 should be fulfilled (including the fact that the European Parliament should be informed of all the results) and only after that, the migration of the data should take place, in one-shoot migration.
Need neli tingimust on:
These four conditions are:
– vajalike rakendusmeetmete vastuvõtmine;
- the adoption of the necessary implementing measures;
– vajalikust tehnilisest ja õiguslikust korrast teavitamine liikmesriikide poolt;
- the notification about necessary technical and legal arrangements by the Member States;
– igakülgse katsetamise edukas lõpuleviimine;
- the successful completion of a comprehensive test;
– vajalik tehniline korraldus riikliku süsteemi ühendamiseks kesksüsteemiga.
- the necessary technical arrangements for connecting the national systems to the central system;
SIS II töölerakendamine tähistab väljatöötamise etapi lõppu ja SIS II õigusliku aluse kohaldamise algust.
The operational start of SIS II marks the end of the development phase and the beginning of the SIS II legal basis applicability.
Selle loogika põhjal peab migreerumisetapp olema viimane SIS II väljatöötamise volituste alla kuuluv ülesanne.
Following that logic, than the migration phase has to be the final task under the development mandate for SIS II.
Euroopa Parlamendi raportööri palvele reageerides vastas asepresident Barrot 13. juunil 2008. aastal kirjaga, milles öeldi, et katsetamisetapp juba toimub, ning kirjeldati 12 erinevat etappi kuni SIS II töölerakendumiseni, mis on kavandatud 30. septembriks 2009.
Following a request of the European Parliament's Rapporteur, Vice-President Barrot responded with a letter, on 13th June 2008, stating that the testing phase is already taking place and describing the 12 different phases until the start of operations of the SIS II, that is foreseen for 30 September 2009.
SIS II väljatöötamise volitused peavad kestma kuni SIS II töölerakendamiseni.
It is necessary to have a SIS II development mandate until the operational start of SIS II, the so-called "go live".
Need volitused peavad võimaldama täita kõiki SIS II käsitlevates õigusaktides eeltingimustena määratletud ülesandeid, sealhulgas töölerakendamise ettevalmistamine.
This mandate must allow to carry out all tasks defined as preconditions in the SIS II Legal Instruments, including the preparation of the operational start.
See tähendab kõikide katsetamisetapis avastatud programmivigade kõrvaldamist ja kõikide vajalike eeltingimuste (nt katseplatvorm ja ressursid) loomist.
This means the correction of any bugs identified during the test phases and the provision of all necessary preconditions such as test platforms and resources.
Katsetamise lõpuleviimise võib lugeda edukaks ainult juhul, kui enam ei avastata takistusi või suuremaid programmivigu.
The finalisation of all tests should only be considered successful when no more blockings or major bugs are identified.
Seni on projekti juhtinud komisjon, nagu ka suhteid alltöövõtjaga.
Until now the project management has been done by the Commission, as well as the management of the relation with the firm contracted for this purpose.
Kui komisjoni volitused lõpevad enne töölerakendamise etappi, siis peaksid lõppema ka suhted alltöövõtjaga.
If the Commission ends its mandate before the "go live" phase, than the relations with the contractor should also come to an end.
Samas on alltöövõtjale makstud selle eest, et ta annaks üle laitmatult toimiva süsteemi.
Nevertheless, this firm has been paid to deliver a system perfectly working.
Kuidas saab eelnevat arvesse võttes leppida sellega, et tema leping lõpeb enne, kui me teame, kas süsteem töötab laitmatult ning et võimalikud probleemid ja programmivead (mis kindlasti ilmnevad) kõrvaldatakse selle lepingu raames?
This being so, how can it be acceptable for its contract to end before we know that the system is fully operational and any eventual problems and bugs (that certainly still will appear) are solved, which should still be done in the framework of that contract?
Kuidas saab see leping lõppeda 2008. aasta detsembris, kui katsetatud on ainult 15 liikmesriigi ja mitte kõigi liikmesriikidega?
How can this contract finish in December 2008, if only 15 Member States will be tested and not all of them?
Kas on võimalik tagada, et süsteem toimib samamoodi ka siis, kui lisatakse veel 10 riiki?
Can guarantees be given that the performance of the system will be the same if 10 more Member States will be added?
Eeldatavasti tuleb uue etapi jaoks leida uus alltöövõtja ja rajada nõukogu struktuuridesse uus töökeskkond, et jätkata tööd ja viia läbi vajalikud katsetused, kuni süsteemi saab kasutusele võtta (mida põhimõtteliselt nõuti juba eelmiselt alltöövõtjalt ja mille eest talle maksti).
It is expected that for this new phase, a new contractor will have to be found and a new working environment will have to be rebuilt, inside of the Council structures, in order to proceed with the work and carry out the necessary tests until the system is in a position to become operational (which was, in principle, already required from and paid to the previous contractor).
Kas sellisel juhul on vaja ka uut ajakava, et võtta arvesse kõiki uusi aspekte, mida ei osatud varem ette näha?
In this case, will this option make it necessary to have a new calendar in order to take into account all these new aspects that were not previously foreseen?
Migratsioon Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)
Migration from the Schengen Information System (SIS 1+) to the second generation Schengen Information System (SIS II)
Nõukogu määruse eelnõu, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)
on the draft Council regulation on migration from the Schengen Information System (SIS 1+) to the second generation Schengen Information System (SIS II)
– võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (11925/2/2008);
– having regard to the draft Council regulation (11925/2/2008),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut ( KOM(2008)0197 );
– having regard to the Commission proposal ( COM(2008)0197 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 66, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0189/2008 );
– having regard to Article 66 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0189/2008 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6‑0352/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0352/2008 ),
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Union .
Määrus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikele 2.
It shall expire on the date to be fixed by the Council, acting in accordance with Article 55(2) of Regulation (EC) No 1987/2006.
Määrus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikele 2 ning igal juhul hiljemalt 30. juunil 2010 .
It shall expire on the date to be fixed by the Council, acting in accordance with Article 55(2) of Regulation (EC) No 1987/2006 , and in any event no later than on 30 June 2010 .
Schengeni infosüsteem (SIS) on Schengeni põhimõtete rakendamise peamine vahend ning tegelikult peetakse seda õigustatult „piirideta” Euroopa ja vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala selgrooks.
The Schengen Information System (SIS) is the central tool for the application of the Schengen principles, in fact is rightly considered as the backbone of a "borderless" Europe and the Area of Freedom, Security and Justice.
Schengeni infosüsteem on laialdane andmebaas (tegelikult kõige suurem Euroopa ühine andmebaas, mille andmemaht oli detsembris 2007 22 450 781, kusjuures 1 142 988 oli seotud isikutega), mis toimib ühise infosüsteemina, mis võimaldab liikmesriikide asjaomastel asutustel teha koostööd ja vahetada vajalikku teavet, mis on vajalik ala loomiseks, kus puudub kontroll sisepiiridel.
The Schengen Information System is a large-scale database (in fact, the largest common European data base, with a total data volume - in December 2007 - of 22 450 781, from which 1 142 988 is related to persons) which operates as a joint information system enabling the relevant authorities in the Member States to cooperate and exchange the necessary information, something which is essential in order to establish an area without controls at its internal borders.
Süsteem sisaldab isikuid ja esemeid puudutavat teavet, mida asjaomased asutused saavad kasutada, eeskätt politsei- ja justiitskoostöös kriminaalasjades, kuid ka isikute kontrollimiseks välispiiridel või riigi territooriumil ning viisade ja elamislubade väljastamiseks.
The system contains information on individuals and objects, which can be used by the relevant authorities, especially within the context of police and judicial cooperation on criminal matters, as well as in the field of checking individuals at external frontiers or on national territory, and for issuing visas and residence permits.