natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tegevuse alla liigitatud Euroopa tasandi funktsioone tuleb alati teostada partnerettevõtete juhendamisel, reguleerivate funktsioonide puhul konsulteeritakse partnerettevõtetega.
Functions with a European dimension classified as 'operational’ shall always be performed under the guidance of the industrial partners, while the latter shall be consulted in the case of 'regulatory' functions.
Liikmesriigid usaldavad Eurocontrolile lennuliikluse voogude juhtimise, nagu seda on kirjeldatud raammääruse artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras vastu võetud rakenduseeskirjas, ja kooskõlas komisjoni poolt artikli 9 kohaselt kehtestatud nõuetele.”
Member States shall entrust Eurocontrol with the performance of air traffic flow management as specified in an implementing rule adopted in accordance with the procedure referred to in Article 5(3) of the framework regulation and in conformity with the requirements laid down by the Commission pursuant to Article 9.'
Liikmesriigid usaldavad reformitud Eurocontrolile või mõnele teisele pädevale ja sõltumatule organile lennuliikluse voogude juhtimise, nagu seda on kirjeldatud raammääruse artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras vastu võetud rakenduseeskirjas, ja kooskõlas komisjoni poolt artikli 9 kohaselt kehtestatud nõuetele.”
Member States shall entrust a reformed Eurocontrol or another competent and independent body with the performance of air traffic flow management as specified in an implementing rule adopted in accordance with the procedure referred to in Article 5(3) of the framework Regulation and in conformity with the requirements laid down by the Commission pursuant to Article 9.'
7) Artiklisse 9 lisatakse lõige 3:
(7) In Article 9, the following paragraph 3 is added:
Rakenduseeskirjad sisaldavad kooskõla lennuplaanide ja lennujaamade teenindusaegade vahel ning vajalikku koordineerimist naaberpiirkondadega.”
The implementing rules shall include consistency between flight plans and airport slots and the necessary coordination with adjacent regions.'
Mõiste „teenindusajad” kasutamine on antud seoses ebaselge.
The use of the term 'airport slots' in this context is unclear.
Luuakse seos määrusega (EMÜ) nr 95/93.
It implies a connection with Regulation (EEC) No 95/93.
Selle määruse puhul on aga tegemist strateegilise planeerimisvahendi ja mitte tegevuse juhtimise vahendiga (ATM).
In the latter case it is, however, a strategic planning instrument and not an operational instrument (ATM).
Määrusega (EMÜ) nr 95/93 kasutusele võetud meetmed on tõhusad ja asjakohased ning täiendavad rakendamiseeskirjad ei ole vajalikud ega õigustatud.
The measures introduced by Regulation (EEC) No 95/93 are effective and appropriate and any additional implementation rules are neither necessary nor justified.
Meeste ja naiste võrdne kohtlemine ja juurdepääs etenduskunstides
on equality of treatment and access for men and women in the performing arts
meeste ja naiste võrdse kohtlemise ja juurdepääsu kohta etenduskunstides
on equality of treatment and access for men and women in the performing arts
- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega;
- having regard to Directive 2002/73/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 amending Council Directive 76/207/EEC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions
- võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta
- having regard to its resolutions of 7 June 2007 on the Social status of artists
Selle kuupäeva vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0399 . ;
Texts adopted on that date, P6_TA(2008)0399 . ,
- võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A6‑0003/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0003/2009 ),
A. arvestades, et naiste ja meeste vaheline ebavõrdsus on tugevalt esindatud ja püsiv näitekunstis;
A. whereas inequalities in career prospects and opportunities between women and men in the performing arts are very much present and persistent,
B. arvestades, et tuleb tõsiselt analüüsida seda ebavõrdsust tekitavaid mehhanisme;
B. whereas the mechanisms which produce these gender inequalities should be seriously analysed,
C. arvestades, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtet tuleb kohaldada kõikidele etenduskunstides osalejatele kõikides distsipliinides, kõikides struktuuriliikides (tootmine, ringhääling, haridus) ja kõikides tegevusvaldkondades (kunstiline, tehniline, administratiivne);
C. whereas the principle of equality between men and women should apply to all players in the performing arts sector, in all disciplines, all types of structure (production, broadcasting and teaching) and all activities (artistic, technical and administrative),
D. arvestades, et meeste ja naiste esindatus etenduskunstide erinevates ametites on erinev ning et sellele esimesele ebavõrdsuse väljendusvormile lisandub ebavõrdsus töötingimuste, töölevõtmise ja töötasude osas;
D. whereas men and women are not proportionally represented in the various jobs in the performing arts, and whereas added to this initial form of inequality are disparities in work and employment conditions and income,
E. arvestades, et etenduskunstide kõikides distsipliinides võib erinevas ulatuses täheldada ebavõrdsust otsuseid tegevatele ametikohtadele, tootmisvahenditele ja ringhäälinguvõrkudele juurdepääsu osas;
E. whereas inequalities in access to decision-making positions, means of production and broadcast networks are apparent to varying degrees in all disciplines of the performing arts,
F. arvestades, et võrdsuse eesmärk etenduskunstide valdkonna töökohtade puhul eeldab süsteemset mõlema soo esindatuse sisseviimist;
F. whereas the objective of equality in jobs in the performing arts presupposes the systematic opening of all jobs to both men and women,
G. arvestades, et talendist üksi ei piisa etenduse kunstiliseks kvaliteediks ega edukaks karjääriks ning et meeste ja naiste esindatuse suhte suurem arvessevõtmine etenduskunstide valdkonna töökohtadel aitaks muuta kogu sektori dünaamilisemaks;
G. whereas talent alone is not sufficient for the artistic quality of a performance or the success of a professional career, and whereas taking better account of the representation of men and women in jobs in the performing arts would have the effect of reinvigorating the sector,
H. arvestades seetõttu, et tuleb muuta praegust etenduskunstide valdkonnas püsivat soolise vahetegemise olukorda mitte ainult sektori kaasajastamise ja demokratiseerimise abil, vaid ka realistlike võrdsuseesmärkide püstitamise abil;
H. whereas, therefore, the current situations of segregation that still persist in the performing arts should be changed, not only by modernising and democratising the sector, but also by setting realistic equality goals which promote social justice,
I. arvestades, et täheldatud ebavõrdsus tingib pädevuse ja talendi kasutamata jätmist ning kahjustab kunstilist dünaamilisust ning asjassepuutuva tegevusvaldkonna elujõulisust ja majandusarengut;
I. whereas the existing inequalities leave skills and talents unexploited and are damaging to the artistic dynamism, influence and economic development of the sector,
J. arvestades, et püsivad eelarvamused tingivad liiga sageli naiste diskrimineerimist valiku- ja ametissenimetamise protsessides ning töösuhetes;
J. whereas persistent prejudices too often lead to discriminatory behaviour towards women in selection and appointment procedures and in work relations; whereas women often receive lower remuneration than men even if they have higher educational qualifications, a stronger interest in training and superior networking skills,
K. arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamise takistused on selles tegevusvaldkonnas eriti püsivad ning õigustavad erilähenemise väljatöötamist täheldatud ebavõrdsuse vähendamiseks;
K. whereas the obstacles to gender equality in this sector are particularly deep-rooted and require specific steps to be taken to reduce inequalities, taking account also of the leverage effect which that may have on society as a whole,
1. rõhutab meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse ulatuslikkust ja püsivust etenduskunstides ning asjassepuutuva sektori ebavõrdse korralduse võimalikku mõju ühiskonnale, võttes arvesse sektori tegevuse eriomast iseloomu;
Underlines the scale and persistence of the inequalities between men and women in the performing arts and the impact that the unequal way in which the sector is organised can have on society as a whole, given the particular nature of its activities;
3. tuletab meelde, et kunstisektoris täheldatud ebavõrdsus tuleneb sellest, et struktuurid on tasakaalust väljas, mis väljendub naiste väga väikeses osakaalus vastutust nõudvatel ametikohtadel ja teatud ametites võrreldes meessoost töötajatega;
Notes that the proportion of women employed in artistic professions and in the official culture industry is only very small and that women are under-represented in positions of responsibility in cultural institutions and in academies and universities;
9. kutsub kultuurivaldkonna osalisi üles hõlmama rohkem naisautoreid ja nende loomingut kavandamisse, kollektsioonidesse, väljaannetesse ja nõustamisse;
Calls on the actors in the field of culture to increase the presence of female creators and their works in programming, collections, publishing and consultation;
11. rõhutab kandidaatide anonüümsuse tagamise tähtsust alati, kui see on võimalik ning vajadust säilitada lavataguse kuulamise tava orkestrimuusikute töölevõtmisel, tänu millele naised on saanud nimetatud orkestritesse;
Stresses the importance of ensuring whenever possible that applications are anonymous and emphasises the need to continue using screened-off auditions for recruiting orchestra musicians, which has helped women join orchestras;
a) arutada oma kultuuriinstitutsioonidega ebavõrdsust tekitavate mehhanismide paremat määratlemist selliselt, et vältida võimalikult palju mis tahes soolist diskrimineerimist;
(a) to consider together with their cultural institutions how best to understand the mechanisms which produce inequalities so as to avoid any discrimination on the basis of sex as early as possible;
b) eemaldada kõik takistused naiste juurdepääsult kõige mainekamate kultuuriinstitutsioonide ja -organisatsioonide juhtivatele ametikohtadele;
(b) to remove all obstacles to women accessing top positions in the most prestigious cultural institutions and organisations;
c) kehtestada asjassepuutuvas sektoris töökorralduse, vastutuse delegeerimise ja aja planeerimise uus kord, millega võetakse arvesse naiste ja meeste eraelulisi piiranguid;
(c) to introduce to the sector new ways of organising work, delegation of responsibilities and time management which take into account the personal-life constraints of women and men;
d) võtta arvesse, et sektoris, kus ebakorrapärane ajakava on normaalne, tuleb leida ühised lahendused lapsehoidmise tagamiseks (proovide ja etenduste kellaaegadega kohandatud lastesõimede avamine kultuuriettevõtetes);
(d) to recognise that in this sector, where untypical hours, high mobility and job insecurity are the norm and are more destabilising for women, collective solutions should be found for providing childcare (e.g. opening of crèches in cultural undertakings with hours adapted to rehearsal and performance times);
16. palub liikmesriikidel kunsti- ja kultuurivaldkonnas tegutsevate isikute sotsiaalset olukorda parandada, võttes seejuures arvesse erinevaid töösuhteid, ja tagada neile tõhusam sotsiaalkaitse;
Calls on the Member States to improve the social situation of persons active in the arts and culture sector and in so doing to take account of the various employment relations involved and to guarantee better social protection;
Kunstialases karjääris püsib meeste- ja naistevaheline suur ebavõrdsus.
Careers in the arts are not spared the existence of strong inequalities between men and women.
Seega huvitab meid mõjutab meeste ja naiste kultuurivaldkonda sisenemise trajektooride erinevus.
We are therefore interested in the differences in the way in which men and women find work in the whole of the cultural sphere.
Teisalt tõstatab naiste loominguline roll koolituse ja elukutse omandamise kaudu kultuurisektoris küsimuse soolise erinevuse, meeste ja naiste vahelise töö jaotamise ning sellega seotud esindatuse ja kuvandi kohta, mis on seotud ühiskonna olukorraga selle struktuurides ja ajalooga.
Also, the creative role of women, via traineeship and professionalisation, in the cultural sectors raises the question of the difference between the genders, the distribution of work between men and women, representations and the associated images connected with the state of society in its structures and history.
Tegelikkuses on naistel ikka veel raskusi oma täieõigusliku koha saavutamisega etenduskunstide valdkonnas.
In practice, throughout the performing arts sector women are still struggling to achieve a fully developed role.
Meie eesmärk ei ole seega otsida nimetatud sektoris naistele ja meestele omaste spetsiifiliste kunstiliste omaduste põhjendatust ega ühtedele või teistele omistatud eriomaseid kunstilisi võimeid, vaid määratleda, kuidas on sotsiaalselt ja kultuuriliselt tekkinud identiteet etenduskunsti valdkonnas ning pakkuda konkreetseid lahendusi, mille abil saaks korrigeerida praeguse ebavõrdse olukorraga seotud tasakaalutust.
It is not our intention to examine the specific artistic qualities of women and men in this sector, or the particular professional capacities attributed to one or the other, but rather to recognise the way in which identities are constructed socially and culturally in the performing arts and to propose specific solutions which could correct the imbalances associated with existing unequal situations.
Käesoleva raporti koostamise raames märkisime, et naised hõivavad väga harva kõrge vastutusega ametikohti suurtes kultuuriinstitutsioonides ning et selle ebavõrdsusega kaasneb väga sageli ebavõrdne töötasu.
In drawing up this report we noted that women very rarely reach positions of senior responsibility in the major cultural institutions, and that these inequalities are very often accompanied by inequalities of income.
Tööjaotuse analüüs Euroopa kunstisektoris laseb arvata, et nagu paljudes muudes sektorites, on naistel väga harva võimupositsioon suurte institutsioonide etenduste kavandamisel, ning et naiste arv otsustus- või nõuandeorganites on harva võrdne või suurem meeste arvust.
An analysis of the division of labour in the European arts sector reveals that, as in many other sectors, women are rarely in positions of authority in the programme planning of the major institutions and the number of women in decision-making or advisory bodies is very rarely equal to or more than the number of men.
Sektori elujõulisuse eesmärgil tuleb kasutada kogu olemasolevat pädevust nii meeste kui naiste isiklikuks eneseteostuseks.
All available skills sources should be used for the good health of the sector as well as for the personal development of men and women.
Meeste ja naiste osakaal etenduskunstide valdkonna erinevatel ametikohtadel ei ole ühesugune, kuid lisaks sellele on kahetsusväärne töölevõtmise ja töötingimuste ebavõrdsus ning karjääri pikkuse erinevus asjassepuutuvas sektoris.
Men and women are not proportionally represented in the various jobs in the performing arts; moreover, the disparities in the conditions of employment and work and differences in career length in this sector are blatant.
Märkisime, et meeste puhul tähendab teatud kunstisektorites, nagu näiteks tants, vähemusse kuulumine eelist tööalasel edutamisel (suurte balletiseltside vastutavatel ametikohtadel on hulgaliselt mehi), samal ajal kui vähemusse kuuluvad naised on paigalseisus.
We noted that the fact of being in a minority for men in a specific area of the arts, such as dance, for example, is an advantage in terms of professional advancement (men are numerous in positions of responsibility in the major ballet companies), while women in a minority situation are stigmatised.
Seetõttu on oluline tagada igal võimalusel kandidaatide anonüümsus ja säilitada lavatagune kuulamine orkestrimuusikute töölevõtmisel.
Therefore it is important to ensure that, whenever possible, applications should be anonymous and that auditions for recruiting orchestra musicians should continue to be held behind a screen.
Üldiselt esineb ka kunstisektoris olukordi, kus naised peavad sagedasti seisma üheaegselt silmitsi tööalaste ja perekondlike kohtusustega.
In general, as is commonly the case in other sectors, women in the arts have to cope with professional and family obligations.
Siiski mõjutab töö- ja perekohustuste ühitamine asjassepuutuvas sektoris naisi veelgi rohkem nende elukutsega seotud ebaharilike tööaegade tõttu.
Nevertheless, the problem of combining professional commitments and family life affects women in this sector even more because of the untypical working hours associated with their professions.
Seetõttu peame oluliseks leida väga kiiresti lahendused proovide ja etenduste kellaaegade järgi kohandatud lastesõimede avamiseks kultuuriettevõtetes.
Therefore we consider it imperative to find solutions very quickly for opening crèches in cultural undertakings with hours adapted to rehearsal and performance times.
Lisaks tõsiasjale, et tuleb tagada mõlema soo esindatus otsuseid tegeval ja nõuandval tasandil, mis sekkuvad töölevõtmise, edutamise, teenete ja rahaliste vahendite eraldamise osas, tuleks tagada vähemalt ühe kolmandiku vähemuses oleva soo esindajate osalemine kõikides sektori harudes ja tugevdada või luua statistiline järelevalve, mis võimaldaks teostada naiste olukorra võrdlevat analüüsi erinevates liidu riikides ja lihtsustaks ühispoliitika kontseptsiooni ja rakendamist.
There needs to be a gender mix in the decision-making and consultative bodies involved in recruitment, promotion, rewards and funding; at least a third of the people in all branches in the sector should be of the minority sex; statistical monitoring should be enhanced or introduced to produce comparative analyses of the situation faced by women in the various countries of the Union and facilitate the design and implementation of common policies.
Tuleks samuti mõelda naiste kirjutatud ja komponeeritud repertuaaride taaselustamisele, mis on väga sageli kavadest eemaldatud.
Consideration should also be given to uncovering works written and composed by women, which are often removed from programming.
On selge, et talendist üksi ei piisa etenduse kunstiliseks kvaliteediks ega edukaks karjääriks, kuid et majanduslikud tingimused ja publikuga kohtumisest tulenevad võimalused aitaksid suures ulatuses kaasa töö täitmisele ja edukusele.
Obviously talent alone is not sufficient to ensure quality in artistic performance or the success of a professional career; economic conditions and opportunities to meet the public make a substantial contribution to the completion of a work and to its success.
Lõpphääletuse tulemused
Result of fi nal vote
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3/2008 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 3/2008 on information provision and promotion measures for agricultural products on the internal market and in third countries
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2008)0431 );
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2008)0431 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0313/2008 );
– having regard to Articles 36 and 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0313/2008 ),
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ( A6‑0004/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0004/2009 ),
Määrus (EÜ) nr 3/2008
Regulation (EC) No 3/2008
Kui artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud ühe või mitme teavitamismeetme kohta ei esitata artikli 6 lõike 1 kohaselt siseturul rakendatavaid programme, koostab huvitatud liikmesriik artikli 5 lõikes 1 osutatud suuniste põhjal programmi ja spetsifikaadi ning valib avaliku pakkumismenetluse teel rakendusorgani programmi jaoks, mille rahastamises ta kohustub osalema.
In the absence of programmes to be carried out on the internal market for one or more of the information measures referred to in Article 2(1)(b) submitted in accordance with Article 6(1), each interested Member State shall draw up, on the basis of the guidelines referred to in Article 5(1), a programme and its specification and shall select through a public call for tenders the implementing body for the programme it undertakes to co-finance.
Kui artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud ühe või mitme teavitamismeetme kohta ei esitata artikli 6 lõike 1 kohaselt siseturul rakendatavaid programme, koostab huvitatud liikmesriik artikli 5 lõikes 1 osutatud suuniste põhjal programmi ja spetsifikaadi , olles hinnanud oma vajadust kõnealuse programmi järele ja selle soovitavust ning konsulteerinud asjaomase sektori kutseühingute ja -organisatsioonidega, ning valib avaliku pakkumismenetluse teel rakendusorgani programmi jaoks, mille rahastamises ta kohustub osalema.
In the absence of programmes to be carried out on the internal market for one or more of the information measures referred to in Article 2(1)(b) submitted in accordance with Article 6(1), each interested Member State shall draw up, on the basis of the guidelines referred to in Article 5(1), following an assessment of the need for , and the desirability of , those programmes in the Member State ( s ) in question, and on the basis of consultations with trade associations and organisations operating in the sector concerned, a programme and its specification and shall select through a public call for tenders the implementing body for the programme it undertakes to co-finance.
Kui liikmesriik peab ise programmi välja töötama, tuleb kaasata asjaomase sektori kutseühingud ja -organisatsioonid, kuna neil on kogemused ja suur roll kvaliteedi tagamise ja -kontrolli vallas.
The role of trade associations/organisations operating in the sector concerned must also be taken into consideration in cases where the task of drawing‑up programmes falls to the Member State, in view of their expertise and the important part they also play in ensuring quality control.
Artikkel 9 – lõige 2 – esimene lõik
Article 9 – paragraph 2 – first subparagraph
Kui artikli 2 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ühe või mitme teavitamismeetme kohta ei esitata artikli 6 lõike 1 kohaselt kolmandates riikides rakendatavaid programme, koostab huvitatud liikmesriik artikli 5 lõikes 2 osutatud suuniste põhjal programmi ja spetsifikaadi ning valib avaliku pakkumismenetluse teel rakendusorgani programmi jaoks, mille rahastamises ta kohustub osalema.
In the absence of programmes to be carried out in third countries for one or more of the information measures referred to in Article 2(1)(a), (b) and (c), submitted in accordance with Article 6(1), each interested Member State shall draw up, on the basis of the guidelines referred to in Article 5(2), a programme and its specification and shall select through a public call for tenders the implementing body for the programme it undertakes to co-finance.