natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Koostööd tehes suudavad Euroopa Liit ja liikmesriigid rakendamist optimeerida ning kaitsta ELi kodanikke paremini rahvusvaheliste rahvatervisealaste hädaolukordade eest.
By working together, the European Union and Member States can optimise implementation, and enhance the protection of EU citizens from public health emergencies of international concern (PHEICs).
Eriti oluline roll sanitaareeskirjade rakendamisel on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusel (ECDC) ning ELi rahvatervisealaste ohtude eest varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemil (EWRS).
In particular the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), and the EU Early Warning and Response System for public health threats (EWRS) play a key role in the implementation of the IHR.
Lühidalt öeldes keskendub käesolev omaalgatuslik raport järgmistele teemadele:
In brief, this own-initiative report highlights on the following issues:
– rahvusvaheliste meditsiiniliste sanitaareeskirjade rakendamine kooskõlastatud viisil kogu ühenduses vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele;
- the implementation of the International Health Regulations in a coordinated manner across the Community on the basis of the subsidiarity principle;
– ECDC ja EWRSi rolli selgitamine;
- the clarification of the role of the ECDC and the EWRS;
– rahvusvahelise liikluse ja isikute vaba liikumise piiramise vältimine sanitaareeskirjade rakendamisel;
- the avoidance of restrictions on international traffic and on the free movement of persons while implementing the IHR;
– tiheda koostöö vajadus riiklike asutuste ning samuti riiklike ja Euroopa asutuste vahel;
- the necessity for close cooperation between national as well as between national and European authorities;
– vajalike rahvusvaheliste rahvatervisealaste hädaolukordade hoiatussüsteemide loomine naaberriikides ning kolmandates riikides.
- the establishment of adequate PHEIC warning systems in neighbouring and third countries.
2007. aasta aruanne euroala kohta
on the 2007 annual report on the euro area
– võttes arvesse komisjoni teatist, mis puudutab iga-aastasi märkusi euroala kohta 2007. aastal ( KOM(2007)0231 );
– having regard to the Commission communication on the Annual Statement on the Euro Area 2007 ( COM(2007)0231 ),
– võttes arvesse komisjoni 7. mai 2007. aasta kevadisi majandusprognoose;
– having regard to the Commission's Spring Economic Forecasts of 7 May 2007,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus 2006. aastal
– having regard to its resolution of 26 April 2007 on Public Finances in the EMU 2006
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0168 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2007)0168 . ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2007. aasta resolutsiooni Euroopa majanduse olukorra kohta: ettevalmistav raport 2007. aasta majanduspoliitika üldsuuniste kohta
– having regard to its resolution of 15 February 2007 on the Situation of the European economy: preparatory report on the broad economic policy guidelines for 2007
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0051 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2007)0051 . ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2007. aasta resolutsiooni energiahinna tõusu makromajandusliku mõju kohta
– having regard to its resolution of 15 February 2007 on the macro-economic impact of the increase in the price of energy
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0054 . ;
Texts Adopted , P6_TA(2007)0054 . ,
– võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 2006. aasta aruannet;
– having regard to the 2006 Annual Report of the European Central Bank (ECB),
– võttes arvesse EKP 2007. aasta märtsi aruandeid finantsintegratsiooni kohta Euroopas;
– having regard to the ECB's reports on Financial Integration in Europe of March 2007,
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ( A6-0264/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0264/2007 ),
A. arvestades, et euroala SKT, mis 2005. aastal oli 1,4%, suurenes 2006. aastal 2,7%, mis on alates 2000. aastast parim tulemus, samas kui inflatsioonimäär oli 2,2%, jäädes 2005. aastaga võrreldes muutumatuks;
A. whereas the GDP of the euro area increased by 2,7 % in 2006, up from 1,4 % in 2005, which represents the best performance since 2000, whilst the inflation rate was 2,2 %, unchanged from 2005,
B. arvestades, et eelarvepuudujääk, mis 2005. aastal oli 2,5% SKTst, langes 2006. aastal 1,6%ni SKTst;
B. whereas the fiscal deficit declined to 1,6 % of GDP in 2006 from 2,5 % of GDP in 2005,
C. arvestades, et tööpuuduse tase langes 2006. aasta lõpuks 7,6%ni, mis on viimase 15 aasta madalaim tase;
C. whereas the unemployment rate fell to 7,6 % by the end of 2006, its lowest level in 15 years,
D. arvestades, et euroalasse kuulumine tugevdab liikmesriikide vastastikust majanduslikku sõltuvust ning eeldab majanduspoliitika paremat kooskõlastamist, et parandada struktuurilised nõrkused, võtta vastu edasised väljakutsed ja kohandada euroala üha enam globaliseerunud majandusega;
D. whereas membership of the euro area strengthens the degree of economic interdependence between Member States and calls for a closer coordination of economic policies in order to correct structural weaknesses, to face future challenges and to assimilate the euro area with an increasingly globalised economy,
E. arvestades, et euroala on maailmamajanduse stabiilsuse peamine tegur,
E. whereas the euro area represents a core element of stability in the global economy,
Makromajanduslik areng
Macroeconomic developments
2. märgib, et osaliselt on taastumisele kaasa aidanud struktuuriline tõhustamine, ning tunneb heameelt tööviljakuse kiirema kasvu üle; on siiski seisukohal, et on liiga vara teha kindlaid järeldusi selle kohta, kas taastumise iseloom on pigem tsükliline või struktuurne; nõuab selles osas ettevaatlikku lähenemist;
Notes that part of the recovery is driven by structural improvements and welcomes the fact that labour productivity is increasing at a higher rate; considers, however, that it is too early to draw firm conclusions as to whether the recovery is more cyclical or more structural in nature; calls for a cautious stance in this regard;
6. võtab teadmiseks EKP 2006. aasta otsuse intressimäärade edasise tõstmise kohta; märgib, et kuigi inflatsioon jäi energiahindade tõusule vaatamata stabiilseks, on rahaagregaadi M3 kasvumäär alates 2001. aastast süstemaatiliselt ja suurel määral ületanud 4,5% suurust kontrollväärtust ilma inflatsiooni kiirendamata; palub EKP-l selgitada paremini selle lahknevuse põhjusi ning seda, kas tegu on märgiga suurenevast likviidsusest, mis võib edaspidi inflatsiooni hoogustada, või muude tegurite, näiteks finantsturgude süvenemise, rahanduslike uuenduste ja euro rahvusvahelise rolli suurenemise tulemusega;
Takes note of the ECB's decision in 2006 to further increase interest rates; observes that, although inflation remained contained despite a surge in energy prices, the growth rate of monetary aggregate M3 has systematically exceeded the reference value of 4,5 % by large margins ever since 2001 without accelerating inflation; calls on the ECB to explain better the reasons for this discrepancy and whether it is a symptom of growing liquidity with the potential to fuel inflation in future or a result of other factors, such as the deepening of financial markets, financial innovations and the increasingly international role of the euro;
8. märgib, et euro vahetuskursi nominaalne tõus 11,4% võrra USA dollari, 12,4% võrra Jaapani jeeni ja 8% võrra Hiina jüaani suhtes tõi 2006. aastal kaasa üksnes väikese, 3,5% suuruse reaalse efektiivse vahetuskursi kallinemise ning seni ei ole see euroala tasandil eksporti ja majanduskasvu kahjustanud; märgib siiski, et need mõjud erinevad liikmesriigiti, olenevalt nende majandusstruktuuridest ja sellest, kui paindlikult reageerib nende reaalsektor vahetuskursi muutustele; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid oma kohanemisvõime suurendamiseks; rõhutab vajadust võtta arvesse mõju, mida intressimäärade edaspidine suurenemine võib avaldada euro vahetuskursile ja Euroopa majanduse konkurentsivõimele;
Observes that the nominal appreciation of the euro exchange rate by 11,4 % against the US dollar, 12,4 % against the yen, 8 % against the Chinese renminbi led only to a minor appreciation of the real effective exchange rate of 3,5 % in 2006, and has not been detrimental to exports and growth at the euro area level so far; observes, however, that the effects differ among Member States depending on their economic structures and the elasticity of their real sector response to changes in the exchange rate; calls on the Member States to take steps to increase their adjustment capabilities; emphasises the need to take into account the effects that future increases of interest rates may have on the euro exchange rate and the competitiveness of the European economy;
EMU toimimine
Functioning of the EMU
11. nõuab sellega seoses kauba- ja teenusteturgude täiendavat integreerimist, et saada üle EMU turu praegusest killustumisest liikmesriikide turgudeks ja saavutada osalevate majanduskeskkondade majandustsüklite suurem sünkroonsus;
Calls in this connection for a further integration of the market in goods and services in order to overcome the existing fragmentation of the EMU market into national markets and to achieve a higher level of synchronisation between the economic cycles of the participant economies;
Struktuurireformid ja siseturg
Structural reforms and the internal market
16. on seisukohal, et kauba-, teenuste-, tööjõu- ja finantsturgude struktuurireforme tuleks kiirendada, ning et siseturu väljakujundamine on majanduskasvu soodustamiseks ja töökohtade loomiseks äärmiselt oluline;
Considers that the pace of structural reforms in product, services, labour and financial markets should be accelerated and that the completion of the internal market is crucial to fostering economic growth and job creation;
25. tuletab meelde vajadust korraldada taotlevates liikmesriikides varases etapis laiaulatuslikke kodanike teabekampaaniaid, luues üleminekuprotsessi suhtes kindlustunnet, ning tagada, et kõik asjaosalised juhivad üleminekuetappi õiglaselt, eesmärgiga muuta euro edukaks; on seisukohal, et kodanike teabepuudust tuleb vähendada ning et meediakanalite kasutamist teabekampaaniates tuleb korraldada varases etapis;
Recalls the needto engage in extensive citizen information campaigns in applicant Member States at an early stage, generating confidence in the changeover process, and to ensure that the changeover phase is managed in a fair manner by all involved, with a view to making the euro a success; judges that the information deficit of citizens needs to be reduced and that the use of the media for information campaigns needs to be organised at an early stage;
27. on seisukohal, et Lissaboni strateegiaga seotud struktuurilise järelevalve euroala erimõõdet tuleks tugevdada, lisades meetmeid, mis on vajalikud EMU toimimise parandamiseks; tervitab esimese sammuna selles suunas euroalale keskendumist komisjoni iga-aastases Lissaboni strateegia rakendamise olukorda käsitlevas arenguaruandes;
Considers that the specific euro area dimension of structural surveillance associated with the Lisbon Strategy should be strengthened by including measures that are needed to improve the functioning of the EMU; welcomes as a first step in this direction the focus on the euro area in the Commission’s Annual Progress Report on the state of implementation of the Lisbon Strategy;
29. tuletab meelde vajadust suurendada Lissaboni strateegia tõhusust praegu veel eraldi kasutatavate majanduspoliitika vahendite sisulise ja ajalise kooskõlastamise kaudu, seades eesmärgiks aruka majanduskasvu strateegia, mis koondab veelgi enam aruandlust ja hindamist riiklike reformikavade valdkonnas, hõlmates samas ka riiklikke stabiilsus- ja lähenemiskavasid;
Recalls the need to increase the effectiveness of the Lisbon Strategy by consolidating the content and timing of economic policy instruments that are still deployed separately, the goal being an intelligent growth strategy that further concentrates the reporting and assessment work in the area of the National Reform Programmes, but at the same time also involves the national stability and convergence programmes;
32. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon eurogrupi eesistujale, nõukogule, komisjonile ja EKP-le.
32 Instructs its President to forward this resolution to the President of the Eurogroup, the Council, the Commission and the European Central Bank.
2007. aasta aruanne euroala kohta on teine selleteemaline Euroopa Komisjoni koostatud aruanne.
The Annual Report on the Euro Area 2007 is the second such report prepared by the European Commission.
Eelmise aasta aruanne sai nõukogult ja Euroopa Parlamendilt hea vastukaja, sest see on oluline dokument, mis annab põhjaliku analüütilise hinnangu majandustingimuste kohta euroalal.
Last year report was well received by the Council and the European Parliament as an important document providing an in-depth analytical assessment of the economic conditions in the Euro zone.
SKT kasv kiirenes ja jõudis 2,7%ni (eelneval aastal 1,4%) ja tööpuuduse tase langes 2006. aasta lõpus 7,6%le, mis on 15 aasta madalaim tase.
In 2006, economic recovery of the Euro zone strengthened considerably, with GDP growth accelerating to 2.7% from 1.4% in the previous year, and the unemployment rate falling to 7.6% at the end of 2006, its lowest level in fifteen years.
2006. aastal on loodud kaks miljonit uut töökohta, mis näitab, et mõnedes liikmesriikides läbi viidud tööturureformid hakkavad vilja kandma.
Two million new jobs have been created in 2006 which demonstrates that labour market reforms undertaken in some Member states begin to bear fruits.
Majanduskasv oli laiapõhjaline ning seda toetas jõuline ekspordi laienemine ja sisenõudluse tugev taastumine, mis kajastavad paremat olukorda tööturul ning tarbijate ja investorite usalduse tõusu.
Economic growth was broadly based, supported by robust export expansion and strong recovery of domestic demand, reflecting better situation in the labour market and improved sentiments of consumers and investors.
Reaalsektori tugeva kasvuga kaasnes makromajandusliku stabiilsuse tõus, inflatsioon jäi püsima 2,2% juurde ja on 2005. aastast alates muutumatu ning eelarvepuudujääk langes varasema aasta 2,5%lt 1,6%le.
Strong up-turn in the real sector was paralleled by improved macroeconomic stability, with inflation remaining stable at 2.2%, unchanged from 2005, and fiscal deficit reduced to 1.6%, down from 2.5% in the previous year.
Euroala üldiselt positiivse olukorra taustal on siiski ka teatavaid vähem soodsaid suundumusi.
Against this generally positive picture of the overall situation of the Euro area there are some less favourable tendencies.
Esiteks pole eelarve konsolideerimine vaatamata selle märkimisväärsele ulatusele siiski piisav riigi rahanduse jätkusuutlikkuse püsivaks tugevdamiseks.
First, the fiscal consolidation, though substantial, falls short of what is needed to permanently strengthen sustainability of public finances.
Majanduse taastumise ajal peaksid riigid koguma oma eelarves tekkinud ülejääke, et luua reserve langusperioodi kehvemate eelarvetulemuste puhuks ja täita keskpika perioodi eesmärk, mille kohaselt peavad eelarved olema tasakaalus või ülejäägiga.
In time of recovery, countries should accumulate surpluses in their fiscal balance to create cushion for less favourable fiscal performance in time of recession and to meet the medium term objective of budgets to be balanced or in surplus.
Samal ajal on euroala suurimatel majandusaladel tsükliliselt kohandatavad puudujäägid siiski märkimisväärsed.
Meanwhile, deficits in the largest economies of the Euro zone are still substantial in cyclically-adjusted terms.
Liikmesriigid peaksid praegust tsüklilist majanduskasvu kasutama oma üldise eelarveseisundi parandamiseks ja „halbade aegade” jaoks valmistumiseks.
The Member states should use the current cyclical upswing to improve their overall fiscal position and to get prepared for "bad times".
Teiseks tekitab tsüklilisust soodustav fiskaalpoliitika majanduse taastumise perioodil mitteoptimaalse kombinatsiooni poliitilistest lähenemisviisidest, kui sellega käib kaasas piiravam rahapoliitika inflatsioonisuundumuste juhtimiseks.
Second, pro-cyclical fiscal policies in times of economic recovery result in a suboptimal policy mix when they entail more restrictive monetary policy to control inflationary tendencies.
Eelarve pidev tugevdamine eeldab kõrgemaid intressimäärasid inflatsiooni madalal hoidmiseks, mis võib suurendada hindade stabiilsuse säilitamise makromajanduslikke kulusid.
Continued fiscal stimulus requires higher interest rates to keep inflation at low level, which may increase macroeconomic costs of maintaining prices stability.
Piisava eelarvedistsipliini puudumine võib põhjustada rahapoliitika karmistamist, mis avaldab negatiivset mõju kasvule ja tööhõivele.
Lack of sufficient fiscal discipline may induce more monetary tightening, with adverse effects for growth and employment.
Kolmandaks tuleks märkida, et kogu euroala makromajanduslike näitajate keskmised väärtused varjavad suurenevaid erinevusi üksikute liikmesriikide majanduskasvu, tootlikkuse ja konkurentsivõime vahel.
Third, it should be noted, that the average values of macroeconomic indicators for the whole Euro area mask growing divergences between individual Member states in terms of economic growth, productivity and competitiveness.
Need erinevused tulenevad mitmetest teguritest, sealhulgas struktuurireformide ja järelejõudmise protsesside ebaühtlasest tempost ning riikide erinevatest poliitilistest lähenemisviisidest, muu hulgas palgakujunduse ja maksustamise osas.
These differences result from a number of factors, including uneven pace of structural reforms, catching-up processes and different national policies, including wage formation and taxation.
Liikmesriigid, kus suhtelise konkurentsivõime vähenemine kajastab kiiresti suurenevaid ühiku tööjõukulusid, peaksid võtma meetmeid nende negatiivsete suundumuste parandamiseks.
Member states where losses in relative competitiveness reflect rapidly increasing unit labour costs should take steps to reverse these negative tendencies.
Raportis märgitakse, et püsiv kasv eeldab rohkem struktuurireforme, sealhulgas kaupade, teenuste ja tööjõu siseturu väljakujundamist.
The report points out that sustained growth requires more structural reforms, including completion of the internal market in products, services and labour.
Eriti võivad edasist kasvu ja töökohtade loomist ergutada meetmed, mille eesmärk on suurendada konkurentsi ja avatust teenustesektoris.
In particular, measures aimed at establishing more competition and openness in the services sector are likely to stimulate growth and job creation in future.
Samuti aitaks Lissaboni strateegia jõulisem rakendamine kiirendada uuenduste ja teadmiste arendamist ning muuta euroala majandust konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks.
Similarly, a more vigorous implementation of the Lisbon strategy would help to speed up development of innovations and knowledge and make the Euro zone economies more competitive and more dynamic.
Euroala laiendamine on protsess, mis peaks kaasa tooma olulisi majanduseeliseid kõigile liikmesriikidele ja euroalale tervikuna.
Enlarging the Euro zone is a process that should bring important economic benefits to the individual Members states and to the Euro area as a whole.
Raportis märgitakse Sloveenia edukat liitumist euroalaga ja julgustatakse teisi uusi liikmesriike võtma meetmeid euro peatseks kasutuselevõtuks.
The report takes note of the successful accession of Slovenia to the Euro area and encourages other new Member states to take steps to adopt the Euro at an early date.
Sellegipoolest võib liitumise protsessi keerulisemaks muuta järjepidevuse ja läbipaistvuse puudumine kandidaatriikide nominaalse konvergentsi määra hindamisel.
However, the accession process may be complicated by lack of consistency and transparency in the process of assessing the degree of nominal convergence in candidate countries.
Täpsemalt tuletatakse raportis meelde, et lähenemiskriteeriumite hindamiseks kasutatav hindade stabiilsuse määratlus (kolme kõige madalama inflatsioonimääraga ELi liikmesriigi keskmine inflatsioonimäär) ei lange kokku EKP poolt rahapoliitikas kasutusele võetud hindade stabiilsuse määratlusega (inflatsioonimäär alla 2%, kuid sellega ligilähedane), ning nõutakse selle ebakõla kõrvaldamist.
In particular, the report recalls that the definition of price stability used for assessment of convergence criteria (the average inflation rate of three EU member states with lowest inflation rates) is inconsistent with the definition of price stability adopted by the ECB in its monetary policy (the inflation rate below 2%, but close to 2%), and insists that this inconsistency should be corrected.
Lisaks märgitakse raportis, et majanduse kiire kasvu tõttu võib mõnedel uutel liikmesriikidel olla raskusi inflatsioonikriteeriumi täitmisega ja euroalaga liitumisega ilma majanduskasvu aeglustamata, sest inflatsioon võib kajastada tugevat tootlikkuse kasvu ja seega olla osa järelejõudmise protsessist.
Moreover, the report observes that with their economies growing rapidly, some new Member States may face difficulties in meeting the inflation criterion and joining the Euro zone without slowing down their economic growth since inflation may reflect strong productivity gains and thus be part of the catching-up process.
Seetõttu kutsutakse raportis komisjoni ja nõukogu üles lähenemiskriteeriume läbi vaatama, võttes arvesse uut olukorda ja majandusarengu erinevusi.
Therefore the report calls on the Commission and the Council to examine the convergence criteria in light of the new reality and differences in economic developments.
Ühisraha võimalike eeliste täielikuks kasutamiseks on vajalik poliitika parem kooskõlastamine liikmesriikide vahel, võttes eelkõige aluseks ühise ajakava ja ühised makromajanduslikud eeldused riikide eelarvete koostamisel.
To exploit fully the potential benefits of the single currency there is a need for more policy coordination among Member states, in particular through a common timetable and common macroeconomic assumptions for national budget preparations.
Samuti tuleks tugevdada liikmesriikide eelarvetulemuste ja reformikavade järelevalvet ELi tasandil.
Also, surveillance at the EU level over fiscal performance and reform agendas in individual Member states should be reinforced.
Välissuhete osas on selgelt põhjendatud euroala ühine esindamine rahvusvahelistes finantsasutustes, eeldusel, et erinevate riikide majanduspoliitika on piisavalt kooskõlastatud.
In the external sphere, there is a clear rationale for joint representation of the Euro area in international financial institutions, provided that economic policies of individual states are coordinated to a sufficient degree.
Komisjoni 2007. aasta aruanne euroala kohta annab hea aluse euroala üldise majandusolukorra ja eelseisvate väljakutsete põhjalikuks arutamiseks.
The Commission's Annual Report on the Euro Area 2007 provides a good basis for a comprehensive discussion of the overall economic situation in the Euro zone and challenges ahead.
Samuti võimaldab see Euroopa Parlamendil väljendada oma seisukohti ning määratleda liidu majanduspoliitikat ja haldust puudutavaid prioriteete.
It also allows the European Parliament to express its views and formulate priorities on economic policies and governance in the Union.
2007. aasta aruanne euroala kohta
2007 annual report on the euro area
Soovitus võtta vastu nõukogu otsus Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud infotehnoloogia tollialase kasutamise 26. juuli 1995. aasta konventsiooniga
on the recommendation for a Council Decision concerning the accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 26 July 1995, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on the use of information technology for customs purposes