natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2009. aasta esialgses eelarveprojektis kalandusele eraldatud assigneeringud on võrreldes eelmise eelarveaastaga järjepidevad, mida tuleb pidada negatiivseks arenguks, kuna eelmised eelarved juba kajastasid riikide haldusorganite nõutavate meetmete võtmiseks minimaalseid vajalikke vahendeid, rakendamaks ühtset ühenduse kalandus- ja merenduspoliitikat, tagades selle tõhusaks muutmiseks vajalikud ressursid.
The overall appropriations allocated to fisheries in the PDB 2009 represent continuity by comparison with the previous financial year, which must be considered a negative development given that previous budgets already represented the minimum necessary to carry out the steps required of public administrations in order to implement a coherent Community Fisheries and Maritime policy with the requisite resources to make it effective.
Kütusehinna tõusu tõttu suurenenud väline majandussurve halvendab veelgi kalatööstusele mõjuvat survet, mis tuleneb liigsuurest laevastikust ja ülepüügist tingitud varude vähenemisest.
For the fishing industry, the increased external economic pressure of fuel price increases adds to existing pressures from fleet overcapacity and an eroded resource base caused by overfishing.
Kalandussektoris moodustavad kütusekulud praeguse hinnataseme juures üle 30% ELis lossitava kala koguväärtusest.
In the fisheries sector, at current price levels, fuel costs are estimated to be more than 30% of the value of EU fish landings.
Kõige rohkem kannatavad mõningad ettevõtjad, eriti traalijad, kelle kütusekulud moodustavad kuni 50% tuludest.
Some operators, especially trawlers, are the hardest hit as fuel costs can represent up to 50% of income.
Samas on viimastel aastatel kala hind püsinud muutumatuna või isegi langenud, põhjustades sektorile suurt kahju ning kaluritele tõsiseid sotsiaalseid probleeme.
In contrast, in recent years, fish prices have stagnated or even decreased, resulting in substantial losses for the sector and critical social problems for the fisherman in general.
Kuigi komisjon teeb ettepaneku kalandussektori ümberkorraldamiseks kooskõlas praeguse makromajandusliku olukorraga, tuleb võtta konkreetseid meetmeid, et aidata tagada Euroopa laevastike kõige haavatavamate segmentide püsimajäämist, tegeledes samas majanduslike ja sotsiaalsete tagasilöökidega.
Although the Commission proposes to restructure the fisheries sector in line with the current macroeconomic situation, concrete measures are needed to help ensure the survival of those segments of the European fleet that are most vulnerable while taking care of the economic and social repercussions.
Sellega seoses on vaja kiiresti täiendavat toetust, et aidata kalureid sektori ümberkorraldamise ja erakordselt kõrgete kütusehindade ajal.
In this context, additional support is urgently needed to reflect on assistance to fishermen during the restructuring of the sector and exceptional fuel prices.
See toetus võiks tulla ühisest kalanduspoliitikast, suurendades assigneeringuid ja makseid, uutest sotsiaalmeetmetest või muudest erakorralistest meetmetest laevastiku ümberkorraldamiseks ja kütusehindadest sõltuvuse vähendamiseks, ning pakkuda kaluritele suuremat sotsiaalset toetust, muutes sektori keskkonnasõbralikumaks ja vähem kütusest sõltuvaks ning tagades kaluritele nende püügi eest õiglase tasu.
This support should arise from the CFP with an increase in appropriations and payments, new measures of a social nature or other exceptional measures aiming at restructuring the fishing fleet, reducing prices and fuel dependency and give greater social support to the fisherman, making the sector more environmentally friendly, less fuel dependant and guaranteeing fisherman a fair deal for their catches.
Arvamuse koostaja on seisukohal, et sellised erakorralised meetmed peaksid samuti tooma kaasa sektori suurema uuenduslikkuse ja võimaldama kaluritel kohaneda sektori ümberkorraldustega ning need on praegusel erakordsel ajal äärmiselt olulised.
The draftsman considers that such extraordinary measures should also lead to greater innovation in the sector and enable fisherman to adapt to the re-structuring of the sector and are absolutely essential in an exceptional time as the current one.
Komisjoni 2009. aasta esialgses eelarveprojektis kärbitakse liikmesriikide võetavate kontrollimeetmete kaasrahastamiseks ettenähtud vahendeid 3,1% võrra põhjendusega, et selle eelarverea vahendeid ei kasutatud eelmises eelarves täielikult ära ning et 2008. aastal tuleb rakendada spetsiaalsed tehnilise abi programmid.
The Commission's PDB 2009 cuts the item intended to co-finance control measures carried out by the Member States by 3,1 %, on the grounds that this item was not fully used under the previous budget and that particular technical support programmes are to be implemented in 2008.
Selline vahendite vähendamine võib tulevikus osutuda alibiks, millega varjatakse selliste riikide nõrka haldustegevust, kes ei varu piisavalt vahendeid kalanduskontrolli (pädevus, mida nad kiivalt kaitsevad) tugevdamiseks, samas kui nad pööravad vähe tähelepanu oma õiguslikuks kohustuseks olevate ülesannete rahuldavale täitmisele.
This reduction may in future serve as something of an alibi to cover up poor management by those countries which do not set aside sufficient resources to strengthen fisheries control, a competence which they guard jealously whilst at the same time paying little attention to the satisfactory performance of their tasks, which is their legal obligation.
Lisaks ei ole see vahendite vähendamine kooskõlas kontrollikoja eriaruandega 7/2007
Furthermore, this reduction is not in line with the Court's of Auditor Special report 7/2007
Eriaruanne nr 7/2007 ühenduse kalavarude säilitamist käsitlevate eeskirjade kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide kohta koos komisjoni vastustega.
Special Report No 7/2007 on the control, inspection and sanction systems relating to the rules on conservation of Community fisheries resources together with the Commission's replies.
ELT C317, 28.12.2007 , milles rõhutatakse, et liikmesriigid peaksid oma järelevalvetegevuseks töötama välja analüütilised programmitöö ja järelmeetmete vahendid, mis võimaldavad neil tagada piisava üldise kontrolli ja ressursside optimaalse kasutamise.
Official Journal C317, 28.12.2007. which stresses that the Member States should develop analytical programming and follow-up tools for their inspection activities to enable them to ensure that there is adequate overall control pressure and optimal deployment of resources.
Äärepoolseimatele piirkondade iseärasusi arvestades tuleb neile pöörata erilist tähelepanu, et kompenseerida nende eraldatusest ja looduslikest tingimustest tulenevaid suuri puudusi.
In view of their specific characteristics, particular attention needs to be paid to the outermost regions in order to offset the strong disadvantages arising from their isolation and natural conditions.
Nõukogu on 2008. aasta jaoks kiitnud heaks 15 miljoni euroni ulatuva finantstoetuste mehhanismi, mis ei vasta aga Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud 17 miljonile eurole, mistõttu viimatinimetatud summa tuleb ilmselt taastada.
The Council has approved a financial support mechanism for 2008 amounting to EUR 15 million, which does not correspond to the amount of EUR 17 million voted by the European Parliament and thus, this amount will evidently need to be restored.
Praegust õiguslikku raamistikku tuleb samuti kohandada, et see vastaks taolisele vahendite suurendamisele.
The current legal framework will also need to be adapted to reflect such an increase.
Merenduspoliitika on üks liidu strateegilistest eesmärkidest.
Maritime policy is one of the Union’s strategic objectives.
Selle eesmärk on erinevad algatused meretranspordi, turismi, kalanduse, keskkonna, loodusvarade säilitamise ning teadusuuringute ja arendustegevuse valdkonnas ühte koondada ja tekitada võimendusefekt Euroopa Liidu merenduspoliitika väljatöötamiseks.
The aim is that the various initiatives in the fields of maritime transport, tourism, fisheries, the environment, the conservation of natural resources and research and development should converge and produce a multiplier effect with a view to the development of a European Union maritime policy.
Selle uue integreeritud merenduspoliitika väljatöötamiseks tuleb luua sobivad eeldused.
The ground needs to be prepared for the development of this new integrated policy on the marine environment.
See tähendab, et ettevalmistavate algatuste käivitamiseks peavad olema kasutatavad vastavad finantsvahendid, et jätkata juba alustatud merenduspoliitika ettevalmistava tegevuse ning merenduspoliitika võrgustike loomise ja parimate tavade katseprojekti rakendamist.
This means that the corresponding financial resources with which to launch preparatory initiatives need to be available to continue implementation of already started Preparatory action on Maritime Policy and the Pilot project on Networking and best practices in maritime policy.
Seepärast on väga oluline, et vastavad eelarveread lisatakse 2009. aasta eelarvesse, tagades sellega, et neid algatusi ei blokeerita 2009. aastal.
It is therefore highly appropriate that the corresponding budget items have been entered in the 2009 budget, thus ensuring that these initiatives will not be blocked in 2009.
Arvamuse koostaja väljendab sellega seoses muret, et uus Euroopa Liidu merenduspoliitika võib eelarvelise rahastamise osas kahjustada ühise kalanduspoliitika praegu prioriteetseid valdkondi.
The draftsman expresses his concern, in this context, that a new European Union maritime policy could develop to detriment of the existing priority areas of the CFP as far as it relates to their respective budgetary funding.
Ettevalmistava tegevuse (4,1 miljonit eurot) ja katseprojekti (1,9 miljonit eurot) teisel aastal rakendamiseks kokku ette nähtud 6 miljonit eurot ei ole piisav, et katta kõik uue Euroopa Liidu merenduspoliitika käivitamise aspektid.
EUR 6 million provided for the second year implementation of both the Preparatory action (EUR 4,1 million) and the Pilot project (EUR 1,9 million) are not sufficient to cover all aspects of the launching of a new European Union maritime policy.
Tulevikus vajab see piisavat rahastamist enam kui ühelt eelarverealt.
In future, this requires an adequate financing under more than one budget line.
Kultuuri- ja hariduskomisjon tegeleb rubriikide 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks”, 3b „Kodakondsus” ning 5 „Halduskulud” alla kuuluvate eelarveridadega.
The Committee on Culture and Education deals with budget lines under heading 1a "Competitiveness for growth and employment", 3b "Citizenship" and 5 "Administration".
Komisjoni esitatud esialgses eelarveprojektis (EEP) on need jaotised 9, 15, 16, 25 ja 26.
In the Preliminary Draft Budget (PDB) presented by the Commission these are titles 9, 15, 16, 25 and 26.
2009. aastal on taotletavate kulukohustuste assigneeringute (KA) üldine ülemmäär 136,211 miljardit eurot, mis moodustab 1,05% 27-liikmelise ELi rahvamajanduse kogutulust (RKT), ja maksete assigneeringute (MA) ülemmäär 0,95% RKT-st.
For 2009, the proposed overall ceiling for commitment appropriations (CA) is EUR 136 211 million and represents 1,05% of the Gross National Income (GNI) of the EU-27 whereas the ceiling for payment appropriations (PA) corresponds to 0,95% GNI.
Komisjonis vastu võetud 2009. aasta esialgses eelarveprojektis nähakse ette kulukohustused 134,3949 miljardi euro suuruses summas, mis on 3,1% suurem kui 2008. aastal.
The Preliminary Draft Budget adopted by the Commission for 2009 foresees commitments of EUR 134 394,9 million which is an increase of 3,1% compared to 2008.
Seega on kasutatava varu suurus 2,6381 miljardit eurot.
It leaves a total margin of EUR 2 638,1 million.
Kultuuri- ja hariduskomisjonile huvi pakkuvate peamiste rubriikide osas on rubriigi 1a varu 82 miljonit eurot ja rubriigi 3b varu on 22,3 miljonit eurot (rubriigi 2 „Loodusvarade kaitse ja majandamine” varu on kõige suurem – 2,1133 miljardit eurot).
As far as the main headings which are of interest to the Committee on Culture and Education are concerned, heading 1a has a margin of EUR 82 million and heading 3b disposes of a margin of EUR 22,3 million (Heading 2 "Preservation and management of natural resources" has the largest margin: EUR 2113,3 million).
Kaks eelarvele teatavat paindlikkust andvat vahendit, mida Euroopa Parlament saab kasutada, on katseprojektid ning ettevalmistav tegevus.
Two of the instruments that give a certain flexibility to the budget and that can be used by the Parliament are pilot projects and preparatory actions.
Samas kehtivad katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse ettepanekutele ranged piirangud.
However, there are strict limits to proposing pilot projects and preparatory actions.
Finantsmääruses sätestatakse, et katseprojekti puhul ei või asjaomaseid kulukohustusi eelarvesse kirjendada rohkem kui kaheks järjestikuseks eelarveaastaks.
The Financial Regulation states that for a pilot project the relevant commitment appropriations may be entered in the budget for not more than two successive financial years.
Eelarveaasta kulukohustused ei või ületada 40 miljonit eurot.
They may not exceed EUR 40 million in any budget year.
Uueks ettevalmistavaks tegevuseks ette nähtud assigneeringute maht igal eelarveaastal ei või ületada 50 miljonit eurot ja ettevalmistava tegevusega seoses võetud tegelike kulukohustuste summa ei või ületada 100 miljonit eurot.
New preparatory actions may not exceed EUR 50 million in any budget year, and the total amount of appropriations actually committed for preparatory actions may not exceed EUR 100 million.
Kultuuri, hariduse ja audiovisuaalvaldkonna programmide rakendamine toimub erinevate juhtimisstruktuuride vastutusalas ja sellega on erinevas ulatuses seotud komisjoni peadirektoraadid, riiklikud asutused ja rakendusamet.
The programmes in the area of culture, education and audiovisual are implemented under different management structures that involve in varying degrees the Commission DGs, National Agencies and the Executive Agency.
Tuleks märkida, et kui komisjoni halduskulud ja rakendusametile antav toetus on eelarves selgelt välja toodud, siis riiklike asutuste tööd toetatakse rahaliselt nende hallatavate projektisuundade tegevuseelarvest ja see on sellest tulenevalt vähem läbipaistev.
It should be noted that whereas the administrative expenditure for the Commission and the subsidies for the Executive Agency are clearly indicated in the budget, the financial contributions to the functioning of the national agencies are taken from the operational budget of the programmes strands they are managing and are therefore less visible.
Üldise märkuse korras kinnitab raportöör, et kui nõukogu peaks tegema oma eelarveprojektis ettepaneku kärbete tegemiseks eelarveridade osas, mille eest kultuuri- ja hariduskomisjon vastutab, taastatakse esialgses eelarveprojektis näidatud algsummad.
As a general remark, your rapporteur will ensure that, should the Council in its Draft Budget propose cuts to the budget lines for which this committee is responsible, the original amounts indicated in the PDB will be reinstated.
Infoühiskond ja meedia (jaotis 09)
Information Society and Media (Title 09)
Kultuuri- ja hariduskomisjon vastutab jaotise 09 „Infoühiskond ja meedia” alla kuuluva mitme eelarverea eest.
The committee is responsible for a number of budget lines that fall under title 09 "Information society and media".
Need on eelarveread, mis on peamiselt seotud programmiga „MEDIA 2007” .
These are lines which essentially relate to the MEDIA 2007 programme.
Nad kuuluvad finantsraamistiku rubriigi 3b alla.
They are included under heading 3b of the Financial Framework.
Programmi „MEDIA 2007” (eelarverida 09 06 01) tegevuse rahastamiseks on kulukohustustena ette nähtud 97,58 miljonit eurot, mida on 4% rohkem kui 2008. aastal.
The operational funding for the MEDIA 2007 programme (budget line 09 06 01) is set at EUR 97,58 million in commitments which is an increase of 4% compared to 2008.
ELi audiovisuaalsektori toetamise kõrval toetatakse sellelt eelarverealt ka noortele suunatud meediakirjaoskuse meetmeid, suurendades seeläbi teadlikkust Euroopa audiovisuaalse pärandi suhtes.
Besides the support for the EU's audiovisual sector it also contributes to the support of media literacy measures for the young public by raising its awareness of the European audiovisual legacy.
Euroopa Parlament võttis möödunud aastal hääletamisel vastu otsuse algatada ettevalmistav tegevus meedia rahastamise programmide rakendamiseks kolmandates riikides ja eraldas selleks assigneeringuid kokku 2 miljonit eurot.
Last year Parliament voted for the introduction of a preparatory action for the implementation of a Media funding scheme for third countries and allocated a total of EUR 2 million.
Selle tegevuse eesmärk on toetada kolmandate riikide ja ELi liikmesriikide audiovisuaalsektori koostööd.
This action should support the cooperation between the audiovisual industries of third countries and those of Member States.
Komisjon on juba alustanud projekti teostamist, avaldades pakkumiskutse.
The Commission has already started the implementation by publishing a call for proposals.
Komisjoni hinnangul võib see ettevalmistav tegevus viia tulevikus uue rahastamisprogrammini.
It considers this preparatory action could, in the future, lead to a new funding programme.
Komisjon on selle võimaluse hindamiseks algatanud avaliku arutelu, et saada sidusrühmadelt kommentaare ja ettepanekuid.
To assess this possibility, the Commission has launched a public consultation in order to receive comments and suggestions from stakeholders.
Kogusumma 2 miljonit eurot on kirjendatud 2008. aasta eelarvesse.
The full amount of EUR 2 million has been entered in the 2008 budget.
Samas võib selle ettevalmistava tegevuse rakendamine (ja seeläbi ka selle tegevuse kaudu rahastatavate projektide maksed) pikeneda kuni 3 aastani.
However, the implementation of the action (and thereby the payment for projects funded through this action) can run for up to 3 years.
Uue audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi raames rahastatakse teatavat selle direktiivi rakendamisega seotud järelevalvealast tegevust, sealhulgas meedia pluralismiga seotud uuringuid.
In the context of the new Audiovisual Media Services Directive, certain monitoring activities are financed that relate to the implementation of the directive, including studies related to media pluralism.
Haridus ja kultuur (jaotis 15)
Education and Culture (Title 15)
Selle jaotise eelarveread kuuluvad finantsraamistiku rubriigi 1a või 3b alla.
The budget lines under this title are to be found either under heading 1a or heading 3b of the Financial Framework.
Peamised punktid on mitmeaastased programmid „Elukestev õpe” (rubriik 1a), „Kultuur” (3b), „Aktiivsed noored”(3b), „Kodanike Euroopa” (3b) ja „Erasmus Mundus” (1a).
The main items are the multiannual programmes Lifelong Learning (located under heading 1a), Culture (3b), Youth in Action (3b), Europe for Citizens (3b) and Erasmus Mundus (1a).
Programmi „Elukestev õpe” tegevuseelarve suureneb 7,1% 935 miljoni euroni kulukohustustena.
The operational budget of the Lifelong Learning programme sees an increase of 7,1 % to EUR 935 million in commitments.
Kuna suurema osa programmidega alustati 2007. aastal (Erasmus Mundus välja arvatud), on nüüd võimalik näha esimesi selgeid tulemusi.
Since most of the programmes, apart from Erasmus Mundus, started in 2007, it is now possible to see the first clear proven results.
Nende tulemuste põhjal nähakse 2009. aastal programmi „Elukestev õpe” (15 02 22) osas ette üldine tõus Comeniuse, Erasmuse ja Grundtvigi programmide osas, aga kahanemine 70 000-lt 60 000-ni Leonardo programmi kaudu antavate liikuvustoetuste osas.
Based on these results, the 2009 forecast for the Lifelong Learning programme (15 02 22) sees an overall increase in Comenius, Erasmus and Grundtvig activities but a decrease from 70.000 to 60.000 mobility grants in Leonardo activities.
Õigusliku aluse kohaselt peaks Leonardo toetuste arv ulatuma programmi lõpus 2013. aastal 80 000-ni aastas.
According to the legal base, Leonardo is supposed to reach 80.000 annual grants at the end of the programme in 2013.
Programmis osalenute rahulolu tase on kõrge (75-87% osalenutest peab saadud kogemusi positiivseks).
The level of satisfaction among programme participants is high (between 75 and 87% of participants considered their experience positive).
2008. aastast osaleb programmis „Kultuur” (15 04 44) 34 riiki.
34 countries will take part in the Culture programme (15 04 44) as of 2008.
Uue elemendina antakse esmakordselt välja ELi muusikaauhind.
As a new element, an EU music prize will be awarded for the first time.
Programmi „Kodanike Euroopa” (15 06 66) osas kavatseb komisjon luua järk-järgult kultuuri kontaktpunktidega sarnaneva uue riiklike teabestruktuuride süsteemi, et parandada programmi levikut ja seda puudutavat teavet.
As regards the Europe for Citizens programme (15 06 66) the Commission intends to gradually set up a new system of national information structures, similar to the Cultural Contact Points in order to improve dissemination and information on the programme.
Programm „Aktiivsed noored” (15 05 55) on näidanud, et ta aitab kaasa noorte vabatahtlikule tegevusele, aitab tugevdada solidaarsustunnet ja Euroopa kodaniku tunnet.
As far as Youth (15 05 55) is concerned, the programme has shown that it contributes to youth volunteer activities, a stronger feeling of solidarity and of European citizenship.
Komisjoni eesmärk on 120 000 noorteprojektides osalejat, 10 000 vabatahtlikku ja ligikaudu 80 noorteorganisatsiooni toetamine aastas.
The Commission aims at 120.000 participants in youth projects, 10.000 volunteers and a support of around 80 youth organisations per year.
Samas jõuti programmi eelkäija lõpparuandes järeldusele, et ebasoodsast keskkonnast pärit noorteni kuigi kergesti ei jõutud.
However, the final report on the predecessor programme concluded that young people from disadvantaged backgrounds were reached less easily.
Programm „Erasmus Mundus” (15 02 02 05) peaks lõppema 2008. aasta lõpus.
Erasmus Mundus (15 02 02 05) is set to expire at the end of 2008.
Praegu käivad järgneva programmi „Erasmus Mundus II” läbirääkimised.
The successor programme Erasmus Mundus II is currently being negotiated.
See peaks jõustuma 2009. aastal.
It is supposed to enter into force as of 2009.
Komisjon on paigutanud uue programmi rahastamiseks reservi kulukohustusi 90,250 miljonit eurot, mis vastab 2008. aasta eelarves kasutatavatele summadele.
The Commission has put EUR 90,250 million in commitments into the reserve to cover the new programme, which corresponds to the budget available in 2008.
Uue programmi „Erasmus Mundus” halduskulud suurenevad märkimisväärselt (1,53 miljonilt eurolt 2008. aastal 2,796 miljoni euroni 2009. aastal), mis vastab programmi rahastamispaketi suurenemisele kogu programmiperioodi jooksul.
Administrative expenditure for the new Erasmus Mundus programmes rises significantly (from EUR 1,530 million in 2008 to EUR 2,796 million in 2009), in line with the increase in the programme envelope over the entire programme period.
Programmi õiguslik alus on alles vastuvõtmisel ja komisjon ei ole veel esitanud ettepanekut rakendusasutuse volituste pikendamiseks uue programmiga tegelemiseks, millele peab järgnema halduskulude täpsustamine.
The legal basis for the programme is still in the process of adoption and the Commission has yet to propose an extension of the mandate of the Executive Agency to cover the new programme, after which the fine-tuning of administrative expenditure is to follow.
Komisjon on ühtlasi esitanud spordi valdkonna ettevalmistava tegevuse ettepaneku, mis peaks aitama valmistada ette saadud kogemustele ja spordiüldsuse väljendatud ootustele tuginevat rahastamisprogrammi.
Furthermore, the Commission has proposed a preparatory action in the field of sport which should help preparing a funding programme that is based on the experiences gained and the expectations articulated by the sports world.