natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seevastu põhjustab ettepanek lisatööd, kusjuures ei järgita Lissaboni eesmärke, ei tunnistata proportsionaalsuse põhimõtet ega esitata ettepanekut kavandatud meetmete rahastamiseks.
Moreover, the proposal would generate additional expense, does not contribute to achieving the Lisbon objectives, makes no reference to the principle of proportionality and does not contain any indication as to how the proposed measures are to be financed.
Õiguskomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonil teha ettepaneku lükata komisjoni ettepanek tagasi.
The Committee on Legal Affairs calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to propose rejection of the Commission proposal.
Mullakaitse teemastrateegia
on the Thematic Strategy for Soil Protection
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonI ARVAMUS Error!
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...12
– võttes arvesse komisjoni teatist „Mullakaitse teemastrateegia” ja mullakaitse teemastrateegia mõju hindamise kokkuvõtet ( SEK(2006)0620 );
– having regard to the Commission communication "Thematic Strategy for Soil Protection" ( COM(2006)0231 ) and the Impact Assessment of the Thematic Strategy for Soil Protection ( SEC(2006)0620 ),
– võttes arvesse kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi
– having regard to the Sixth Community Environment Action Programme (EAP)
– võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, kõrbestumise tõkestamist käsitlevat Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja Kyoto protokolli, milles käsitletakse nende otseseid ja kaudseid seoseid mulla funktsioonide ja mullakaitsega;
– having regard to the Convention on Biological Diversity, the United Nations Convention to Combat Desertification, the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the Kyoto Protocol as regards their direct and indirect links with the soil functions and the protection of the soil,
– võttes arvesse oma 19. novembri 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta „Mullakaitse teemastrateegia suunas”
– having regard to its resolution of 19 November 2003 on the Commission Communication "Towards a Thematic Strategy for Soil Protection"
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja õiguskomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi ( A6‑0411/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0411/2007 ),
A. arvestades, et muld on geograafilise keskkonna põhikomponent, see on maa (litosfäär), õhu (atmosfäär) ja vee (hüdrosfäär) kokkupuutepind ning on elu põhifunktsioonide alus Maal; arvestades, et nende funktsioonide kaitsmine on mitme ühenduse poliitika eesmärk, kuid komisjoni mõju hindamise kokkuvõte näitab, et kõnealustele poliitikatele vaatamata mulla hävitamine, erosioon ja degradatsioon pidevalt suureneb ning mulla viljakuse ja tootlike funktsioonide taastamiseks võetud meetmetega ei saavutata soovitud tagajärgi, mistõttu suureneb mõju teistele keskkonnaaladele ning inimeste ja loomade tervisele;
A. whereas soil is a key component of the geographical environment, is the interface between the earth (lithosphere), the air (atmosphere) and the water (hydrosphere) and is the basis for essential functions for life on earth; whereas several Community policies aim at protecting these functions and the impact assessment by the Commission demonstrates that, despite these policies, soil destruction, erosion and degradation are increasing, while efforts designed to restore the fertility and productive functions of soil are not achieving the desired effects, resulting in a growing impact on other environmental areas, as well as on human and animal health,
B. arvestades, et mulla ja selle keskkondlike, majanduslike, sotsiaalsete, ökoloogiliste ja kultuuriliste funktsioonide üldine kaitse on eeltingimus peamiste rahvusvaheliste keskkonnaalaste väljakutsetega tegelemiseks, nagu kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine, küllaldase ja puhta vee varu tagamine, põhjavee taseme languse vastu võitlemine, looduslike ja inimese põhjustatud katastroofide ärahoidmine, bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine ning kõrbestumise, steppide tekkimise ja metsatustamise tõkestamine ning meetmed, mille eesmärk on ennetada mulla saastumist ja peatada protsessid, mis viivad mulla laiaulatusliku degradeerumise või hävitamiseni;
B. whereas overall protection of the soil and its environmental, economic, social, ecological and cultural functions is a precondition for addressing the main international environmental challenges, such as the mitigation of and the adaptation to climate change, the safeguarding of sufficient and clean water, combating falling groundwater levels, preventing natural and man-made disasters, the protection of biodiversity and the fight against desertification, steppe formation and deforestation, as well as actions designed to prevent soil pollution and halt processes leading to wholesale soil degradation or destruction,
C. arvestades, et mulla struktuur ja omadused on tuhandete aastate jooksul toimunud mulla moodustumise, geomorfoloogiliste ja geoloogiliste protsesside tulemus, mis teeb mullast taastumatu loodusvara; arvestades, et seepärast on kulutõhusam ennetada igasugust mullakihtide kahjustamist (erosioon, hävitamine, degradatsioon, sooldumine jne) ja saastumist, kui üritada mulla funktsioone taastada;
C. whereas soil structure and characteristics are the product of soil formation, geomorphological and geological processes occurring over thousands of years, thus making it a non-renewable resource; whereas, therefore, it is far more cost-effective to prevent any kind of damage to soil strata (erosion, destruction, degradation, salinisation, etc.) and soil contamination than to try to restore soil functions,
D. arvestades, et vabatahtlikud riiklikud algatused ja riiklike meetmete olemasolu on olulised mulla parema kaitse saavutamiseks,
D. whereas voluntary national initiatives and existing national measures are important for achieving the objective of greater soil protection,
8. rõhutab, et ELi raamdirektiiv õigustab end parema õigusloome põhimõtetest lähtuvalt täielikult alles siis, kui esmalt täiendamist vajavate olemasolevate ELi õigusaktide ning oskusteabe edasiandmise vabatahtlike meetmete hindamise käigus avastatakse endiselt lünki mullakaitses;
Stresses that, in accordance with the principles of better lawmaking, an EU framework directive is fully justified given that the evaluation of existing EU legislation, which should first be supplemented, and of voluntary options based on the transfer of know‑how still reveals gaps in soil protection;
11. usub, et raamdirektiiv on piisav mullakaitse meede, mille puhul on nõuetekohaselt arvesse võetud subsidiaarsuse põhimõtet (EÜ asutamislepingu artikli 5 teine lõik) ja proportsionaalsuse põhimõtet (EÜ asutamislepingu artikli 5 kolmas lõik), ning võimaldab liikmesriikidel töötada välja mullapoliitikad ilma konkurentsimoonutusi tekitamata; usub, et raamdirektiivis tuleks tunnistada juba olemasolevaid riiklikke ja ühenduse õigusakte ning ei tohiks suurendada liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning maaomanike tarbetut finants- või halduskoormust;
Believes that a framework directive is an adequate measure for soil protection, having due regard for the subsidiarity principle (Article 5, second paragraph, of the EC Treaty), and subject to commensurability (Article 5, third paragraph, of the EC Treaty), and could enable Member States that have not yet done so to develop soil policies without creating distortion of competition; believes that the framework directive should recognise the already existing national and Community legislation and should not add any unnecessary administrative burden on Member States, regional and local authorities, and land owners;
14. teeb ettepaneku viia läbi ELis juba kehtivate direktiivide, nagu põhjavee direktiiv ja nitraatide direktiiv, põhjalik hindamine ja analüüs ning hinnata ja analüüsida talupidajatele kehtivate tingimuste täitmise ulatust liikmesriikide poolt; on seisukohal, et kõnealuse analüüsi alusel võidakse vajaduse korral kehtestada siduvad meetmed mulla kvaliteedi parandamiseks; märgib, et kõnealuse analüüsi alusel on võimalik teostada ka teabevahetust Euroopa Liidus, et parandada mulla kvaliteeti;
Proposes that an in-depth evaluation and analysis be carried out of directives already introduced in the European Union, such as the Groundwater Directive and the Nitrates Directive, and that the extent to which Member States are meeting the cross‑compliance conditions applicable to farmers be evaluated and analysed; considers that, on the basis of this analysis, binding measures may, if necessary, be drawn up to promote soil quality; notes that it will also be possible, on the basis of this analysis, to carry out an exchange of information within the EU in order to promote soil quality;
16. toetab komisjoni arvamust, et paljudes Euroopa piirkondades tuleb mulla omadusi parandada, kuid usub, et komisjon peaks tegema suuremaid jõupingutusi, et tagada kooskõla kehtivate õigusaktidega;
Endorses the Commission's view that soil conditions need to be improved in many European regions, but believes that the Commission should make greater efforts to ensure consistency with current legislation;
26. tunnistab, et mittesäästlikud põllumajandustavad võivad avaldada mullale ja põhjaveele ulatuslikku kahjustavat mõju, kui tundlikku biogeokeemilist tasakaalu ja mulla mitmekesisust ei kaitsta;
Recognises that unsustainable agricultural practices may have profound adverse effects on soils and downstream waters through failure to protect sensitive biogeochemical balances and soil biodiversity;
29. kordab oma üleskutset komisjonile luua kataloog põllumajanduslike tavade ja nende mitmesuguse mõju kohta mullale, et parimaid agrotehnilisi tavasid saaks edendada kooskõlas põllumajanduse tunnusjoonte ning selle hüvedega mullale ja keskkonnale laiemalt;
Reiterates its call on the Commission to establish a catalogue of agricultural practices and their different effects on soil, so that best agro-technical practices can be promoted in line with the characteristics of farming and its benefits for the soil and the wider environment;
31. peab ülioluliseks kohaldada ettevaatuspõhimõtet ning tagada, et kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi ja ELi keskkonnaalaseid õigusakte, nagu looduslike elupaikade, lindude ja vee raamdirektiivid, austatakse täielikult; lisaks usub, et ühenduse poliitikad tuleks vajaduse korral läbi vaadata, et paremini takistada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist;
Considers it crucial to apply the precautionary principle and to make sure that the Sixth EAP and EU environmental legislation such as the Habitats, Birds and Water Framework Directives are fully respected; further believes that Community policies should be revised, where necessary, so as to better prevent decline in biodiversity;
Kõrbestumine ja steppide tekkimine
Desertification and steppe formation
39. rõhutab, et saastatud maade kindlakstegemise menetlus peab olema seotud arvatava ohu tingimusega, et leida probleemile sobiv ja proportsionaalne lahendus (riskipõhine lähenemisviis);
Stresses that the procedure for identifying contaminated land must be linked to the requirement of suspected risk in order to achieve an appropriate and proportionate solution to the problem (risk-based approach);
43. rõhutab, et direktiivis sätestatud aruandlus- ja dokumenteerimisnõuded peavad piirduma rangelt vajalikuga, et linnadele, kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ei kehtestataks liigset koormust; eelkõige peab liikmesriikidel olema võimalik kasutada oma aruandlussüsteeme;
Stresses that the reporting and documentation requirements laid down in the framework directive must be confined to what is strictly necessary so as not to impose an excessive burden on towns, municipalities and regions; in particular, Member States need to be able to use their own reporting systems;
Järelevalve, looduskatastroofide mõju, koolitus ja haridus
Monitoring, impacts of natural disasters, training and education
Muld on alus Maa elu põhifunktsioonidele, nagu toiduainete ja muu põllumajanduslik tootmine, energia salvestamine ja transformeerimine ning mineraalainete säilitamine ja muundamine.
The soil is the basis for essential functions for life on earth, such as food and other agricultural production and the storing and transformation of energy and minerals.
Muld on pinnavee – peamise joogiveeallika – looduslik filter, see on mitmete mullas ja selle pinnal elavate organismide elupaik, inimtegevuse platvorm ning maastiku ja kultuuripärandi tähtis element.
The soil is functioning as a natural filter for groundwater, the main source for drinking water, the habitat for a variety of organisms living in and on the soil, the platform for human activity and an important element of landscape and cultural heritage.
Muld on Maa keskkonna põhielement.
It is a key component of the earth’s environment.
Vaatamata mitmetele ühenduse poliitikatele, mille eesmärk on nimetatud funktsioone kaitsta, näitab komisjoni mõju hindamise kokkuvõte, et mulla degradatsioon suureneb.
Despite the several community policies, aiming at protection of these essential functions, the impact assessment by the Commission demonstrates that soil degradation is increasing.
Ühenduse poliitikate siht ei ole mulla enda kaitsmine.
The community policies do not aim at protection of the soil itself.
Mulla degradatsiooni vältimine ja leevendamine ei ole tähtis üksnes kohaliku ja piirkondliku ulatusega probleemide tõttu.
The prevention and mitigation of soil degradation is not only important because of problems at a local or regional scale.
See on ka eeltingimus, et tegelda peamiste rahvusvaheliste väljakutsetega, nagu kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine, küllaldase ja puhta vee varu tagamine, bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine ning kõrbestumise ja metsatustamise tõkestamine.
It is also a precondition for addressing the main international environmental challenges, such as the mitigation of and the adaptation to climate change, the safe-guarding of sufficient and clean water, the protection of biodiversity and the fight against desertification and deforestation.
Mulla struktuur ja omadused on äärmiselt aeglase protsessi tulemus, mis teevad mullast taastumatu loodusvara, mistõttu on hoopis kulutõhusam ennetada mulla degradatsiooni ja saastumist kui üritada mulla funktsioone taastada.
The structure and the characteristics of the soil are the product of an age-old process, making it a non-renewable resource, therefore making it far more cost-effective to prevent soil degradation and contamination instead of trying to restore the soil functions.
Kuna kehtivad ühenduse õigusaktid ei välista tõenäoliselt mulla degradatsiooni suurenemist ja kuna mullakaitse on tihedalt seotud peamiste rahvusvaheliste keskkonnaalaste väljakutsetega, on selge vajadus ühenduse õigusakti järele, mille eesmärk on mulla enda kaitse.
Since the current community legislation is not likely to prevent the increase in soil degradation and since soil protection is strongly linked to the main international environmental challenges, there is a clear need for community legislation that aims at protecting the soil itself.
Nimetatud õigusakt peaks olema teabevahetuse ja koordineerimise tulemus nende liikmesriikide, kellel on olemas piisav mullapoliitika, ja nende liikmesriikide vahel, kes peavad oma poliitikat täiendavalt arendama.
This legislation should result in exchange of information and coordination between those Member States who have sufficient soil policies in place and those Member States who further need to develop their policies.
Mulla raamdirektiiv on vajalik, et tagada mullakaitse miinimumtase kõikides liikmesriikides ja võimaldada liikmesriikidel arendada mullapoliitikaid ilma konkurentsimoonutusi tekitamata.
A framework directive on soil is needed to ensure a minimum level of soil protection in all Member States and to enable Member States to develop soil policies without creating distortion of competition.
Raamdirektiiv peaks kooskõlas parema reguleerimise põhimõttega tunnistama juba olemasolevaid siseriiklikke ja ühenduse õigusakte ega tohiks suurendada liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning maaomanike tarbetut halduskoormust.
In line with the principles of better regulation this framework directive should recognise the already existing national and Community legislation and it should not add any unnecessary administrative burden on the Member States, the regional and local authorities, and the land owners.
Mullakaitse enim väljakutset pakkuv aspekt on tema tugev seos kliimamuutustega.
Probably the most challenging aspect of soil protection is the strong link with climate change.
Muutused mulla kasutusviisides võivad anda tulemuseks süsiniku sidumise kasvu ja võivad seega aidata kaasa kliimamuutuste leevendamisele.
A change of use of the soil can result in an increase in carbon sequestration and can therefore contribute to the mitigation of climate change.
Samaaegselt võivad nimetatud muutused kasutusviisides aga põhjustada kasvuhoonegaaside heite kasvu.
At the same time it can also result in an increase of greenhouse gas emissions.
Eriti tõsiselt põhjustab kasvuhoonegaaside heite kasvu metsatustamine ja kariloomade kasvatamine.
Deforestation or the breeding of cattle can seriously contribute to increasing greenhouse gas emissions.
Mitte üksnes mullakasutus ei mõjuta oluliselt kliimamuutust – ka kliimamuutus ise võib põhjustada mulla tõsist degradatsiooni.
The use of the soil does not only have a strong impact on climate change; climate change itself can result in severe soil degradation.
Mulla degradatsiooniprotsessi võivad olulisel määral põhjustada kõrgemad temperatuurid, muutused sademete esinemises ning suurem üleujutuste oht.
Higher temperatures, changes in precipitation patterns, and higher flood risks can significantly contribute to the soil degradation processes.
On ülioluline tunnistada kliimamuutuste ja mullakaitse vahelisi seoseid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni raames pärast 2012. aastat rakendatava korra alal toimuvatel läbirääkimistel.
In is essential to recognise these links between climate change and soil protection in the negotiation on post 2012 regime under the United Framework Convention on Climate Change.
Selleks et lisada mullakaitse tulevasse kliimamuutuste korda, tuleb tunnistada vajadust suuremate teadusalaste teadmiste järele mulla osakaalu kohta kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel.
In order to insert soil protection in a future climate regime it needs to be recognised that more scientific knowledge is needed about the role of the soil in mitigation of and adaptation to climate change.
Põllumajandusel on tavapäraselt tähtis roll mulla ja selle funktsioonide säilitamisel.
In general agriculture plays an important role in the preservation of the soil and its functions.
Et enam teada saada, kuidas mulda jätkusuutlikul viisil kasutada, oleks kasulik omada kataloogi põllumajandusmudelitest ja põllukultuuride liikidest, mis ELis koos eksisteerivad, ning nende erinevast mõjust mullale.
To learn more about how the soil can be used in a sustainable way, it would be useful to have a catalogue of models of agriculture and types of crops which coexist in the EU and their different effects on soil.
Käesoleva kataloogi alusel peaks komisjon edendama mullakaitset silmas pidavaid põllumajandustavasid.
Based on this catalogue the Commission should promote practices geared towards soil conservation.
Teemastrateegias pööratakse õigustatult erilist tähelepanu bioloogilisele mitmekesisusele, sealhulgas mulla bioloogilisele mitmekesisusele.
The Thematic Strategy rightly pays specific attention to biodiversity, including soil biodiversity.
Mullakaitse saab oluliselt kaasa aidata ühenduse õigusaktide kaudu tehtavatele püüdlustele peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine.
Protection of the soil could significantly contribute to the attempts of Community legislation to halt biodiversity decline.
On ülioluline tagada, et kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi ja ELi keskkonnaalaseid õigusakte, nagu looduslike elupaikade, Natura 2000, lindude ja vee raamdirektiive austatakse täielikult.
It is essential to ensure that the Sixth Environmental Action Programme and EU environmental legislation such as the Habitats, Natura 2000, the Birds and Water Framework Directives are fully respected.
Vajaduse korral, et paremini kaitsta looduslikku tasakaalu, hoides ära bioloogilise mitmekesisuse vähenemise, tuleks ühenduse poliitikad läbi vaadata.
Where necessary, to better protect the natural balance by preventing decline in biodiversity, they should be revised.
Kõrbestumine on tihedalt seotud kliimamuutuste, bioloogilise mitmekesisuse ja mulla seisundiga.
Desertification is strongly linked to climate change, biodiversity and the links with the soil.
Kõrbestumine mõjutab liidu eri piirkondi.
Desertification affects various regions in the Union.
Selle sotsiaal-majanduslikku mõju ning mõju looduskeskkonnale ei ole seni piisavalt kajastatud ega piisava teadlikkusega käsitletud.
Its socio-economic repercussions and impacts on the natural environment have so far not been adequately reflected or met with sufficient awareness.
Vaja on kõrbestumist käsitlevat teatist, milles sisalduks täpne kirjeldus piirkondadest, mida kõrbestumise protsess mõjutab või suure tõenäolisusega mõjutama hakkab, koos üksikasjaliku põhjuste ja piirkondadele avalduva sotsiaal-majandusliku mõju analüüsiga, ning milles määrataks kindlaks asjakohased ühenduse meetmed, et aidata piirata kõnealuse protsessi negatiivset mõju.
A communication on desertification is needed, containing a precise description of the regions affected or likely to be affected by the desertification process, together with a detailed analysis of the causes and socio-economic effects on the regions, and identifying appropriate Community actions to help to limit the negative effects of that process.
Tähtis põhjus mullakaitse koordineeritud tegevuse teostamiseks on võimalus oluliselt parandada mullaalaseid analüüse ja järelevalvet.
An important reason for having coordinated actions on soil protection is the possibility to significantly improve soil analysis and monitoring.
Kõnealune koostöö saab teha võimalikuks parimate tehnoloogiate kasutamise, kusjuures samal ajal vähendatakse kulusid.
This coordination can enable the use of the best technologies, while at the same time reducing the costs.
Täiustatud analüüside ja järelevalve abil võib saada üliolulist teaduslikku teavet mulla ning kliimamuutuste, bioloogilise mitmekesisuse, kõrbestumise, mulla hapestumise, erosiooni ja looduskatastroofide tagajärjel suurenenud riskide vaheliste seoste kohta.
Through this improved analysis and monitoring essential scientific information can be obtained about the links between the soil and climate change, biodiversity, desertification, acidification, erosion and increased risks as a result from natural disasters.
Sel põhjusel tuleks mulla kontrollimisega tegelda kui esmatähtsa prioriteediga ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) ning INSPIRE raames.
For this reason soil monitoring should be dealt with under the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) and INSPIRE as a matter of priority.
Mulla degradatsioon võib põhjustada tõsiseid julgeolekuprobleeme.
Soil degradation can result in severe safety issues.
Vaja on täiendavat teadustegevust seoses suurenenud üleujutuste ja maalihete riskiga, mis tuleneb pinnase katmisest ja vajumisest, ning seoses üleujutuste, maalihete ja seismilise tegevusega, mida põhjustavad kasvav rahvastikutihedus ja tegevus ranna- ja jõeäärsetel aladel ning vulkaanide ümbruses.
There is a need for further research on increased risks for floods and landslides because of sealing and soil subsidence, and increased impacts of floods, landslides, and seismic activity because of increasing population density and activities in coastal areas, river basins and areas surrounding volcanoes,.