natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kaalumisel olev õiguslik alus
The legal bases under consideration
Allpool on toodud Euratomi asutamislepingu asjakohased sätted.
For the sake of convenience, the relevant Treaty provisions are set out below.
Artikkel 31
Article 31 EURATOM
Komisjon töötab põhistandardid välja pärast seda, kui ta on saanud arvamuse eksperdirühmalt, kelle teadus- ja tehnikakomitee on määranud liikmesriikide teadusekspertide, eriti tervishoiuekspertide hulgast.
The basic standards shall be worked out by the Commission after it has obtained the opinion of a group of persons appointed by the Scientific and Technical Committee from among scientific experts, and in particular public health experts, in the Member States.
Nende põhistandardite kohta saab komisjon majandus- ja sotsiaalkomitee arvamuse.
The Commission shall obtain the opinion of the Economic and Social Committee on these basic standards.
Pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist kehtestab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega põhistandardid komisjoni ettepaneku põhjal, kes edastab nõukogule nimetatud komiteede arvamused.
After consulting the European Parliament the Council shall, on a proposal from the Commission, which shall forward to it the opinions obtained from these Committees, establish the basic standards; the Council shall act by a qualified majority.
Artikkel 32
Article 32 EURATOM
Komisjoni või liikmesriigi taotlusel võib põhistandardid uuesti läbi vaadata ja neid täiendada kooskõlas artiklis 31 sätestatud menetlusega.
At the request of the Commission or of a Member State , the basic standards may be revised or supplemented in accordance with the procedure laid down in Article 31.
Komisjon vaatab läbi iga liikmesriigi sellekohase taotluse.
The Commission shall examine any request made by a Member State .
Väljend „põhistandardid” on Euratomi asutamislepingu artiklis 30 määratletud järgmiselt.
The expression "basic standards" is defined in Article 30 EURATOM as follows:
Artikkel 30
Article 30 EURATOM
Ühenduse piires kehtestatakse põhistandardid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest.
Basic standards shall be laid down within the Community for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiations.
a) suurimaid lubatud doose, mis tagavad piisava ohutuse;
a. maximum permissible doses compatible with adequate safety;
b) suurimaid lubatud kiiritus- ja saastetasemeid;
b. maximum permissible levels of exposure and contamination;
c) töötajate meditsiinilise järelevalve põhimõtteid.
c. the fundamental principles governing the health surveillance of workers.
Tuleks märkida, et need sätted asuvad Euratomi asutamislepingu II jaotise 3. peatükis „Tervisekaitse ja ohutus”.
It should be noted that these provisions are located in Chapter 3 of Title II of the EURATOM Treaty, Health and Safety .
On tehtud ettepanek lisada EÜ asutamislepingu artikli 175 lõige 1 õigusliku aluse hulka.
The suggestion has been made that Article 175(1) EC be added as a legal basis:
Artiklis 174, millele artikli 175 lõikes 1 viidatakse, sätestatakse järgmist:
Article 174, to which Article 175(1) refers, provides as follows:
− keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine;
— preserving, protecting and improving the quality of the environment,
− inimese tervise kaitsmine;
— protecting human health,
− loodusressursside kaalutletud ja mõistlik kasutamine;
— prudent and rational utilisation of natural resources,
− meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega.
— promoting measures at international level to deal with regional or worldwide environmental problems.
− kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid;
— available scientific and technical data,
− ühenduse eri piirkondade keskkonnatingimusi;
— environmental conditions in the various regions of the Community,
− meetme võtmise või võtmata jätmise potentsiaalseid tulusid ja kulusid;
— the potential benefits and costs of action or lack of action,
− ühenduse kui terviku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning tema piirkondade tasakaalustatud arengut.
— the economic and social development of the Community as a whole and the balanced development of its regions.
Euratomi asutamislepingu artikkel 203
Article 203 EURATOM
Kui ühenduse mingi eesmärgi saavutamiseks peaks osutuma vajalikuks ühenduse meede, mille jaoks käesolev leping ei ole sätestanud vajalikke volitusi, siis võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt vastu kohased meetmed.
If action by the Community should prove necessary to attain one of the objectives of the Community and this Treaty has not provided the necessary powers, the Council shall, acting unanimously on a proposal from the Commission and after consulting the European Parliament, take the appropriate measures.
Analüüsi alus
Bases for the analysis
Oluline on selgitada, miks on õigusliku aluse valik tähtis.
It is important to make it clear why the choice of legal basis is important.
Ühelt poolt, nagu Euroopa Kohus on osutanud, on see valik „põhiseadusliku tähtsusega”
On the one hand, as the Court of Justice has pointed out, this choice is of "constitutional significance"
6. detsembri 2001. aasta arvamus nr 2/00 Cartagena protokolli kohta, EKL 2001, lk I-9713 . , sest ühendust juhitakse volituste andmise põhimõttel.
Opinion No 2/00 of 6 December 2001 on the Cartagna Protocol [2001] ECR.I-9713. because the Community is governed by the principle of conferral of powers.
Lihtsamalt öelduna tähendab see seda, et ühendus saab tegutseda ainult siis, kui talle on asutamislepingutega antud vastav pädevus.
In plain terms, this means that the Community can act only where the founding Treaties empower it to do so.
Teiselt poolt tekivad probleemid seal, kus puudub ühenduse meetmete õigustamiseks sobiv õiguslik alus (kui „piisav pädevus” puudub) või kus õigusliku aluse muutmise tõttu muutub ka vastuvõtumenetlus.
On the other hand, there is the problem where there is no legal basis capable of covering the Community action (where there is not "sufficient competence") or where changing the legal basis results in a change in the procedure for adoption.
Ilmeka näite võib leida kohtujurist Jacobsi arvamusest, mille ta avaldas kohtuasjas C-314/99: Madalmaad v. komisjon
An eloquent example can be found in the Opinion of Advocate General Jacobs Case C-314/99 Netherlands v. Commission
EKL 2002, lk I-5521. , kus õigusliku aluse muutmine oleks tähendanud seda, et õigusakti oleks pidanud vastu võtma tegelikult kohaldatud vastuvõtumenetlusest erinevat menetlust kasutades.
[ 2002] ECR I-5521. , where the change in the legal basis would have meant that the act would have had to have been adopted using a different procedure than the one by which it was actually adopted.
Sellisel juhul, nagu Euroopa Parlamendi õigusteenistus British American Tobacco kohtuasja
In such a case, as Parliament's Legal Service also pointed out in the British American Tobacco case
Otsus kohtuasjas C-491/2001: The Queen v. Secretary of State for Health, ex parte British American Tobacco (Investments) Ltd ja Imperial Tobacco Ltd, ELK 2002, lk I-11453. puhul ka osutas, on väär õiguslik alus midagi enamat kui pelgalt formaalne defekt, kui see põhjustab õigusakti vastuvõtumenetluse korrapäratust ja kui see võib õigusakti osana viia õigusakti tühistamiseni, sest see muutub ebaseaduslikuks.
Case C-491/2001 The Queen v Secretary of State for Health, ex parte British American Tobacco (Investments) Ltd and Imperial Tobacco Ltd [2002] ECR I-11453. , an error as to the legal basis is more than a purely formal defect when it gives rise to irregularity in the procedure applicable to the adoption of the act and can result in its annulment, since it partakes in its substance, causing it to be unlawful.
Nendel põhjustel koostas Euroopa Kohus järgmised kriteeriumid, mida tuleb meeles pidada õigusliku alusel asjakohasuse hindamisel:
It is for these reasons that the Court of Justice set forth a consistent set of criteria that have to be borne in mind when considering the appropriateness of a given legal basis:
(1) Meetmele sobiva õigusakti valimisel tuleb lähtuda objektiivsetest teguritest, mida kohus võib kontrollida.
(1) The choice of the legal basis for a measure must rest on objective factors which are amenable to judicial review.
(2) Need tegurid hõlmavad eelkõige meetme eesmärki ja sisu.
(2) Those factors include in particular the aim and the content of the measure.
(3) Asjaolu, et mõni institutsioon soovib osaleda antud meetme vastuvõtmisel suuremal määral, meetmega hõlmatud valdkonnas teiste aspektidega seotud töö ega asjaolud, mille taustal meede vastu võeti, ei oma tähtsust
(3) The fact that an institution wishes to participate more fully in the adoption of a given measure, the work carried out in other respects in the sphere of action covered by the measure and the context in which the measure was adopted are irrelevant
Kavandatud meetme eesmärgi ja sisu analüüsimiseks tuleb tingimata komisjoni esialgne ettepanek läbi vaadata ja võtta seejuures arvesse vastutava komisjoni esitatud muudatusettepanekuid ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust.
In order to analyse the aim and the content of the proposed measure, it is necessary to examine the original Commission proposal, taking into account amendments proposed in the main committee and in the opinion of the Environment Committee.
Kavandatava õigusakti eesmärk ja sisu
Aim and content of the proposed legislation
Vastavalt komisjoni ettepaneku
According to the explanatory memorandum to the Commission proposal
KOM(2008) 790 (lõplik). seletuskirjale on kavandatud direktiivi eesmärk ja sisu järgmine:
COM(2008) 790 final. , the aim and content of the proposal for a directive are as follows:
„Käesoleva direktiivieelnõu, millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistik, eesmärk on taaskäivitada ELi ühise tuumaohutuse raamistiku loomise protsess; käesoleva dokumendiga ajakohastatakse ja asendatakse esialgsesse tuumaohutuspaketti kuulunud komisjoni ettepanek nõukogu (Euratom) direktiivi kohta
“The present draft Directive setting up a Community framework on Nuclear Safety aims at re-starting the process of establishing a common EU framework on nuclear safety, by updating and replacing the Commission proposal for a Council (Euratom) Directive setting out basic obligations and general principles on the safety of nuclear installations
KOM(2003) 32 (lõplik) ja KOM(2004) 526 (lõplik). , millega sätestatakse tuumaseadmete ohutusega seotud põhikohustused ja üldpõhimõtted.
COM(2003)32 final and COM(2004)526 final , included in the initial Nuclear Safety Package.
Kuna paljud liikmesriigid on taas väljendanud huvi tuumaenergia vastu, väljavaatega pikendada mitme tuumajaama tegevusaega ja ehitada uusi tuumajaamu, siis on käesoleva muudetud ettepaneku ajastus eriti asjakohane.
The renewed interest in nuclear power expressed by a number of Member States, with the perspective of numerous life extensions and construction of new plants, makes the timing of this revised proposal particularly appropriate.
On ilmne, et kiirgusega seotud ohtlike juhtumite mõju levib üle riigipiiride ning võib kahjustada nii töötajate kui ka elanikkonna tervist, kuid samas võib see avaldada kaugeleulatuvat majanduslikku mõju ka energiatööstusele.
It is evident that the effects of radiological incidents do not stop at borders, with potential consequences both for the health of workers and citizens, but also wide ranging economic implications for the energy generating industry.
Tuumaohutuse rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtete sätestamisega ühenduse kohustuslikus õigusaktis antaks täiendav ohutustagatis kogu ELi elanikkonna jaoks, kuna sellega nähtaks ette õiguskindlus.
Enacting in binding Community legislation internationally endorsed nuclear safety principles would ensure an additional level of guarantee for the public in the EU at large, by providing legal certainty.
Raamistikus kasutatav peamine lähenemisviis seisneb selles, et tuumaohutuse konventsioonis esitatud tuumaohutuse üldpõhimõtete kogumit reguleeritakse ühenduse tasandil, täiendades seda uute ohutusnõuetega uute tuumaelektrijaamade puhul, mida liikmesriikidel on soovitatud välja töötada, lähtudes ohutuse pideva suurendamise põhimõttest ja tuginedes WENRA väljatöötatud tuumaohutuse võrdlustasemetele ning tehes tihedat koostööd tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemelise Euroopa töörühmaga (HLG).
Its basic approach is that a set of common principles in the field of nuclear safety, already included in the CNS, are regulated at Community level, supplemented with additional safety requirements for new nuclear power reactors, which Member States are encouraged to develop in line with the principle of continuous improvement of safety, on the basis of the safety levels developed by WENRA and in close collaboration with the European High Level Group on Nuclear Safety and Waste Management (HLG).
Töörühm tugineb enda poolt vastuvõetud kümnele põhimõttele tuumaohutuse reguleerimise kohta ja hakkab olema liikmesriikides tuumaohutuse eest vastutavate reguleerivate asutuste koostööd suunavaks keskuseks ning aitama kaasa ELi tuumaohutuse raamistiku väljatöötamisele.
Based on the ten principles for the regulation of nuclear safety adopted by it, the group will become the focal point for cooperation between the regulatory bodies charged with the safety of nuclear installations in the Member States and will contribute to the development of the EU nuclear safety framework.
Ettepaneku üldine eesmärk on saavutada tuumaohutus ühenduses, hoida ja pidevalt täiustada seda ning suurendada reguleerivate asutuste osatähtsust.
The general objective of the proposal is to achieve, maintain and continuously improve nuclear safety in the Community and to enhance the role of the regulatory bodies.
Selle reguleerimisala hõlmab tuumaseadmete projekteerimist, asukoha planeerimist, ehitamist, hooldamist, käitamist ja dekomisjoneerimist, mille puhul asjaomase liikmesriigi seadustes ja eeskirjades on nõutud ohutuskaalutlustega arvestamist.
Its scope of application is the design, siting, construction, maintenance, operation and decommissioning of nuclear installations, for which consideration of safety is required under the legislative and regulatory framework of the Member State concerned.
Selles tunnistatakse ja austatakse iga liikmesriigi õigust otsustada, kas ta kasutab tuumaenergiat või mitte.
The right of each Member State to decide to use nuclear energy or not is recognised and fully respected.
Ühenduse tuumaohutuse raamistiku abil on vaja saavutada mitmed tegevuseesmärgid, nimelt suurendada liikmesriikides reguleerijate osa, suurendada loaomaniku esmavastutust reguleeriva asutuse kontrolli all, suurendada reguleeriva asutuse sõltumatust, tagada tuumaohutusega seotud küsimuste puhul kõrge läbipaistvuse tase, juhtimissüsteemide rakendamine, korraliste ohutuskontrollide läbiviimine, tuumaohutuse alaste kogemuste kättesaadavus, ohutuse muutmine esmatähtsaks.”
By means of this Community nuclear safety framework, several operational objectives are envisaged to be achieved, namely enhancing the role of national regulators, prime responsibility of the licence holder for safety under the control of the regulatory body, reinforcing the independence of the regulatory body, ensuring a high level of transparency on issues related to the safety of nuclear installations, implementation of management systems, regular safety supervision, availability of nuclear safety expertise, priority to safety.”
Kavandatud direktiivi regulatiivosa ja põhjendused
The enacting terms and recitals of the proposed directive
Alljärgnevalt pööratakse tähelepanu kõigile keskkonnaaspekte käsitlevatele sätetele.
In this section, attention will be drawn to any provisions specifically referring to environmental aspects.
Artiklis 1 on sätestatud direktiivi eesmärk ja kohaldamisala, milleks on „saavutada ühenduses tuumaohutus, seda säilitada ja pidevalt täiustada ning suurendada riikide reguleerivate asutuste osa”.
Article 1 sets out the objective and scope of the directive, namely “achieving, maintaining and continuously improving nuclear safety in the Community and to enhance the role of the national regulatory bodies”.
Seda kohaldatakse „selliste tuumaseadmete projekteerimisele, asukoha planeerimisele, ehitamisele, hooldamisele, käitamisele ja dekomisjoneerimisele, mille puhul asjaomase liikmesriigi seadustes on nõutud ohutuskaalutlustega arvestamist”.
It is to apply to “the design, siting, construction, maintenance, operation and decommissioning of nuclear installations, for which consideration of safety is required under the legislative and regulatory framework of the Member State concerned”.
Direktiiv ei piira nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiivi 96/29/Euratom (millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest)
The directive is stated to be without prejudice to Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996 laying down basic safety standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionising radiation
Nimetatud artiklis on ka sätestatud, et igal liikmesriigil on õigus otsustada, kas ta rakendab oma tuumaprogrammi või mitte.
This article also states that each Member State is free to decide whether or not to operate a civil nuclear programme of its own.
Artikkel 2 sisaldab mõisteid.
Article 2 sets out the definitions.
Tähelepanu juhitakse asjaolule, et artiklis 2 on „tuumaohutus” määratletud kui „õigete käitamistingimuste olukorra saavutamine meetmetega avariide ärahoidmiseks või nende tagajärgede leevendamiseks, ning mille tulemuseks on töötajate, elanikkonna, õhu, vee ja pinnase kaitse tuumaseadmest pärineva lubamatu kiirgusohu eest”.
Attention is drawn to the fact that it defines “nuclear safety” as “the achievement of proper operating conditions through measures taken with a view to the prevention of accidents or mitigation of accident consequences, resulting in protection of workers, general public and the air, water and soil from undue radiation hazards arising from nuclear installations” (emphasis supplied).
Artiklis 3 on sätestatud, et esmavastutus tuumaseadmete ohutuse eest on loaomanikul ja liikmesriik kehtestab õigusliku ja reguleeriva raamistiku (riigis kehtivad ohutusnõuded, lubade andmise ja tuumaseadmete kontrolli süsteem ja riigi järelevalvesüsteem) ja säilitab seda.
Article 3 provides that prime responsibility for the safety of nuclear installations lies with the licence holder and that Member States are to establish and maintain a legislative and regulatory framework (national safety requirements, a system of licensing and control and a system of regulatory supervision).
Artiklis 4 käsitletakse reguleerivaid asutusi (koos sõltumatuse, volituste ning piisavate rahaliste vahendite ja inimressurssidega), mis annavad lubasid ja jälgivad nende kohaldamist.
Article 4 deals with regulatory bodies (with independence, authority, competence and sufficient funding and personnel), which are to grant licences and have monitoring functions.
Reguleerivad asutused ja riigi reguleerimissüsteem vaadatakse kord kümne aasta jooksul teiste riikide ekspertide poolt üle.
The regulatory bodies and national regulatory systems are to be subject to international peer review every ten years.
Artiklis 5 käsitletakse läbipaistvust (üldsuse teavitamine).
Article 5 treats of transparency (public information).
Artiklis 6 on sätestatud, et liikmesriigid tagavad, et rakendatakse kõiki kohaldatavaid põhimõtteid, mis on esitatud IAEA ohutuse põhialustes, et tagada „tuumaseadmete puhul ohutuse kõrge tase, mis hõlmab muuhulgas töö tõhusat korraldust, et vältida kiirgusohu võimalust, avariide ärahoidmist ja avarii tagajärgede kõrvaldamist, vananemise juhtimist, kõigi toodetud radioaktiivsete materjalide pikaajalist käitlemist ja elanikkonna ning läheduses asuvate riikide ametiasutuste teavitamist”.
Article 6 provides that the Member States are to respect the IAEA safety fundamentals so as to ensure “a high level of safety in nuclear installations, including inter alia effective arrangements against potential radiological hazards, accident prevention and response, ageing management, long term management of all produced radioactive materials and information of the population and the authorities of neighbouring States”.
Liikmesriigid töötavad välja ka täiendavad ohutusnõuded, tuginedes WENRA väljaarendatud ohutusnõuetele.
They are also to develop additional safety requirements on the basis of the safety requirements developed by the WENRA.
Artiklis 7 on sätestatud loaomanike kohustused ja artiklis 8 käsitletakse järelevalvet.
Article 7 sets out the obligations of licence holders and Article 8 deals with supervision.
Artikkel 9 sisaldab õppimist ja koolitust käsitlevaid sätteid.
Article 9 provides for education and training.
Artiklis 10 on sätestatud, et liikmesriigid võivad sätestada rangemaid ohutusmeetmeid.
Article 10 states that Member States may lay down more stringent safety measures.
Artiklid 11, 12, 13 ja 14 sisaldavad vastavalt aruandlust, ülevõtmist, jõustumist ja adressaate käsitlevaid sätteid.
Articles 11, 12, 13 and 14 deal respectively with reporting, transposition, entry into force and the addressees of the directive.
Direktiivi preambul ei sisalda eraldi viidet keskkonnakaitsele, kuigi põhjenduses 5 osutatakse vajadusele säilitada tõhusaid kiirgusohu eest kaitsvaid kaitsevahendeid ja hoida ära selliseid juhtumeid, mille tagajärjel võib tekkida kiiritusoht, mida võib pidada keskkonnaohtlikuks.
The preamble to the directive contains no specific reference to environment protection, although recital 5 does refer to effective defences against radiological risks and accidents which could have radiological consequences, which could be construed as covering threats to the environment.
Ülejäänud põhjustes käsitletakse regulatiivosa sätteid, viidates Euratomi asutamislepingu artikli 2 punktile b (milles on sätestatud, et ühendus kehtestab ühtsed ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ning tagab nende normide kohaldamise) ning artiklile 30 (esitatud eespool).
The remaining recitals justify the provisions of the enacting terms, while referring to Article 2(b) EURATOM (according to which the Community is to establish uniform safety standards to protect the health of workers and of the general public and ensure that they are applied) and Article 30 (quoted above).
Direktiivi kavandamise peamine põhjus on sätestatud põhjenduses 5: „Kuigi praegu kehtivate ja tänapäevateaduse andmeid arvestavate ohutuse põhistandarditega loodud kiirguskaitsesüsteem tagab elanikkonna tervise kõrge kaitsetaseme, tuleb seda täiendada, et tagada tuumaseadmete ohutuse kõrge taseme säilimine, arendamine ja pidev täiustamine.
The main ground for the directive is set out in Recital 5: “Although the system of radiation protection established by the existing basic safety standards, taking into account the current scientific knowledge, ensures a high level of protection for the health of the population, it should be further supplemented to ensure that a high level of safety of nuclear installations is maintained, developed and continuously improved.
Ohutuse kõrge taseme hoidmine projekteerimisest kuni dekomisjoneerimiseni on vältimatu tingimus selleks, et täielikult saavutada asutamislepingu artikli 2 punktis b sätestatud tervisekaitse eesmärgid.
Keeping up a high level of safety from design to decommissioning is a sine qua non condition in order to fully attain the objectives of health protection set out in Article 2(b) of the Treaty.
Selleks tuleb säilitada tõhusad kaitsevahendid kiirgusohu eest ja hoida ära juhtumid, mille tagajärjel võib tekkida kiiritusoht.”
For this purpose effective defences against radiological risks should be maintained and accidents which could have radiological consequences should be prevented.”