natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rakendusameti üksikasjalik finantskalkulatsioon peaks seega sisaldama järgmist teavet:
The information in the specific financial statement for the executive agency should therefore cover:
a. assigneeringud ja ametikohad, mis on vajalikud rakendusameti toimimiseks, esitatuna eraldi personalikulude assigneeringute (alalised ja ajutised ametnikud ning lepingulised töötajad) ja muude halduskuludena;
a. the resources in terms of appropriations and staff required to run the executive agency, showing a breakdown of staff expenditure (permanent and temporary officials and contractual agents) and other administrative expenditure;
b. komisjoni ametnike kavandatud üleviimised rakendusametisse;
b. the planned secondments of officials from the Commission to the executive agency;
c. komisjoni osakondade ülesannete rakendusametile delegeerimisel vabanenud haldusressursid ja inimressursside ümberpaigutamine, eelkõige komisjonis iga konkreetse ülesandega tegelevate töötajate (sh koosseisuväliste töötajate) arv, kavandatavasse uude või laiendatavasse asutusse üle viidavate töötajate arv, selle tulemusena komisjonis külmutatavate töökohtade arv ning muude ülesannete täitmiseks kavandatavalt ümberpaigutatavate komisjoni töötajate arv;
c. administrative resources freed by transferring tasks from the Commission departments to the executive agency, and the re-allocation of the human resources; in particular the number of staff (including external staff) assigned to each relevant task within the Commission, the number of this staff to be transferred to a proposed new or enlarged agency, the number of Commission posts to be frozen as a consequence and the number of Commission staff to be proposed to be redeployed to other tasks;
d. sellest tulenevalt ümberpaigutamised komisjoni ametikohtade loetelu raames;
d. consecutive redeployment within the Commission's establishment plan;
e. rakendusülesannete rakendusametile delegeerimise kasulikkus versus otsene juhtimine komisjoni teenistustes: kõik võrdlused komisjoni teenistuste poolse otsese juhtimise ja rakendusameti kasutamise vahel põhinevad olemasoleva(te) programmi(de) rakendamiseks kasutatavatel ressurssidel ja selle (nende) hetkeolukorral, mis võimaldab saada usaldusväärse ja faktidest lähtuva võrdlusaluse; uute ja laiendatavate programmide puhul kaalutakse ka asutuse poolt sellega seoses kasutatavate eelarvevahendite suurendamist;
e. the advantages of delegating implementing tasks to an executive agency versus direct management by the Commission services: any comparison of a "Direct management by the Commission services"-scenario to an "executive agency"-scenario shall be based on the resources used to implement the existing programme(s) and its (their) current form in order to have a sound and factual basis for comparison; for new and expanding programmes the evolution of the related financial envelope to be managed by the agency will also be taken into consideration;
f. ametikohtade loetelu projekt palgaastmete ja kategooriate kaupa ning nõuetekohaselt põhjendatud hinnang vajalike kavandatud ja esialgselt eelarvestatud lepinguliste töötajate arvu kohta;
f. a draft establishment plan per grade and per category as well as a well-founded estimate of the number of contractual agents planned and provisionally budgeted;
g. kõikide rakendusprogrammis osalejate selge loetelu, sealhulgas nendele rakenduskava elluviimiseks eraldatud eelarve allesjäänud osa (komisjon, täitevasutused, allesjäänud tehnilise abi bürood, liikmesriigid, riiklikud asutused jne).
g. a clear breakdown of all actors involved in the implementation programme including the remaining share of the operational programme envelope for the implementation of which they are responsible (Commission, executive agencies, remaining Technical Assistance Offices, Member States, national agencies, etc.)
Euroopa Parlament ja nõukogu paluvad komisjonil enne uue asutuse loomise või olemasoleva asutuse tegevusala muutmise otsust esitada täielik ja üksikasjalik teave töötajate arvu ja kasutamise kohta, mis võimaldab eelarvepädevatel institutsioonidel hinnata, kas programmi rakendamise halduskulusid ei ole tõepoolest suurendatud.
The European Parliament and the Council call on the Commission, before deciding to create a new agency or to extend the remit of an existing agency, to supply complete and detailed information on staffing levels and utilisation enabling the budgetary authority to assess whether the administrative expenditure of implementing a programme has indeed not been increased.
Ühtlasi tuletatakse meelde, et lõpliku otsuse töötajate arvu kohta teevad eelarvepädevad institutsioonid.
It is recalled that the final decision on staffing remains a matter for the budgetary authority."
Komisjoni avaldus sihtotstarbelise tulu kohta
Commission declaration on assigned revenue
"Komisjon tuletab meelde, et valesti makstud summade sissenõudmine on usaldusväärse finantsjuhtimise esmatähtis vahend; neid summasid tuleks käsitleda mitmeaastases finantsraamistikus otsustatud programmide täieliku rakendamise perspektiivis.
"The Commission recalls that recovery of amounts wrongly paid is a vital tool for sound financial management; these amounts should be considered in the perspective of a full implementation of the programmes decided under the multi-annual financial framework.
Lisaks on komisjon seisukohal, et eelarvepädevatele institutsioonidele ei ole võimalik esitada sihtotstarbelise tulu muid prognoose kui need, mis on juba esialgsesse eelarveprojekti kantud."
Moreover, the Commission considers that it is not possible to provide the Budgetary Authority with forecasts of assigned revenue other than those that are already included in the Preliminary Draft Budget."
Töödokument tulemustele keskendunud eelarve kohta
Working document on a budget for results
Esimeses jaos on ära toodud raportööri „tulemustele keskendunud eelarve” kontseptsioon.
The first section sets out the rapporteur's concept of a budget for results.
I Tulemustele keskendunud eelarve
I. A budget for results
2008. aasta pearaportööri ettepanek on, et 2008. aasta eelarve peaks olema „tulemustele keskendunud eelarve”.
The 2008 general rapporteur proposes that the 2008 budget should be a "budget for results".
· Kas uurimis- ja arendustegevuse toetamine aitab kaasa ELi äriühingute kaasajastamisele ja suuremale efektiivsusele, mis peegeldub näiteks selles, et ELi äriühingud registreerivad rohkem patente?
· Is research and development support leading to modernisation and enhanced efficiency of EU companies, reflected, for example, by more patents being filed by EU companies?
Ta toetas kindlalt tegevuspõhisel eelarvestamisel põhineva lähenemise kasutuselevõtmist komisjoni vahendite eelarvestamise süsteemis, mille kohaselt vahendid eraldati „poliitikavaldkondade” (mida mõnikord nimetatakse „eelarvejaotisteks”) lõikes, mis langesid sisuliselt otseselt kokku komisjoni peadirektoraatidega.
He was a strong supporter of the introduction of the ABB approach into the Commission's resource budgeting system, which allocated resources across "policy areas" (also sometimes referred to as budget "titles") that essentially mapped directly onto each of the Commission's Directorates-General (DGs).
Sellest tulenevalt rahastatakse näiteks keskkonnapoliitikat jaotisest 07 „Keskkond”.
Spending on environmental policy, for example, is therefore covered under budget title 07 "Environment".
Näiteks on poliitikavaldkond/eelarve jaotis „Keskkond” 2007. aasta esialgses eelarveprojektis jagatud mitmeaastase finantsperspektiivi 4 rubriigi vahel (2, 3 b, 4 ja 5).
For example, in the 2007 PDB, the policy area/ budget title "Environment" is spread across 4 MFF headings (2, 3b, 4 and 5).
Üks mitmeaastase finantsperspektiivi/tegevuspõhise eelarvestamise eelarve struktuure puudutava aruteluga seotud küsimus on, et rubriik 5 „Haldus” ei pruugi hõlmata komisjoni kõiki tegelikke halduskulusid.
An issue linked to the debate about the MFF/ ABB budget structures is that heading 5 "administration" may not be capturing all of the real administration costs of the Commission.
Esiteks tundub komisjon kasutavat järjest rohkem täitevasutusi konkreetsete poliitikate elluviimiseks.
First, the Commission appears to be making increasing use of executive agencies to deliver specific policies.
Kui täitevasutused võtavad töö ära varem neid ülesandeid täitnud peadirektoraadilt, peaks vastava peadirektoraadi personalivajadus olema väiksem.
Where executive agencies take work away from the "parent" DG previously conducting these tasks, other things equal fewer staff should be needed in the "parent" DG.
2008. aasta eelarvet puudutavad tegevussaruanded peaksid seda küsimust käsitlema.
The budget 2008 activity statements should deal with this issue.
Teiseks tunduvad täitevasutused olevat vaid üks näide ilmselt süvenevast „allhangete” kultuurist komisjonis, mille tulemusel võidakse rakendustegevus anda üle finantsmääruses selgelt määratlemata „ajutistele organitele”.
Second, executive agencies are just one example of the apparent growth of an "outsourcing" culture within the Commission that may be seeing implementation activities handed out to "ad hoc bodies" that are not clearly specified in the Financial Regulation.
Sellised „allhanked” võivad aidata tagada tulemuslikumat täitmist, aga seda tuleks teha viisil, mis on eelarvepädevate institutsioonide jaoks läbipaistev ja mis ei too kaasa varjatud personalikulude kasvu, mida ei ole selgelt näha eelarve rubriigis 5.
Such "outsourcing" may help to ensure more effective implementation, but it should be done in a manner that is transparent to the Budgetary Authority and which does not lead to an expansion of hidden human resources costs that are not easily visible in heading 5 of the budget.
Kolmandaks on oluline omada tulemuslikku järelevalvet asutuste, täitevasutuste ja ajutiste organite (kus kõigis töötab tähtajaliste lepingutega suurem protsent töötajatest kui komisjonis endas) teostatavate rakendusülesannete üle.
Third, it is important that there is effective oversight of the implementation tasks carried out by agencies, executive agencies and other ad hoc bodies, which all employ a higher proportion of staff on fixed term contracts than the Commission itself.
Samas on käesoleva töödokumendi ülejäänud osas kooskõlas „tulemustele keskendunud eelarvega” välja toodud mõned mõtted olulisemate teemade ja prioriteetide kohta.
However, in line with the "budget for results" approach, the remainder of this working document sets out some ideas on key themes and priorities.
See uuring võiks ühtlasi otstarbekalt välja tuua seosed rahastamisotsuste ja missiooni elutsükli vahel selle kavandamisest missioonijärgse hindamiseni.
The study could also usefully set out the linkages between the financing decisions and the "life-cycle" of a mission: from inception to post hoc evaluation.
See uuring püüaks anda hinnangut nn Kinnocki reformide tulemuslikkusele komisjoni halduse sujuvamaks muutmisel.
This study would seek to evaluate the effectiveness of the "Kinnock" reforms in streamlining the administration of the European Commission.
· Teabe- ja kommunikatsioonipoliitika ning „kohalik tasand”
· Information and communication policy and "going local"
Komisjon suunab märkimisväärseid vahendeid „kohalikule tasandile” ja Euroopa Parlament võttis 2007. aasta eelarves vastu „katseliste teabevõrkude” katseprojekti, mille eesmärk oli luua parem side riikide poliitikute, ajakirjanike ja arvamuskujundajate ning ELi aparaadi vahel Brüsselis.
The Commission is devoting significant resources to "going local" and the Parliament adopted a pilot project on "pilot information networks" in the 2007 budget that aimed to link up better national politicians, journalists and opinion-formers with the EU machinery of Brussels.
Töödokument Euroopa teadusuuringute poliitika kohta käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku alusel
Working document on the research policy of the European Union under the current multi-annual financial framework
Selles töödokumendis analüüsitakse Euroopa Liidus teadus- ja uuendustegevusele eraldatavaid rahalisi vahendeid, pidades silmas asjaolu, et 2007. aasta on mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) esimene kulutuste aasta ning seetõttu paljud uued programmid alles algavad.
This working document analyses the financial resources that the European Union provides for research and innovation bearing in mind that 2007 was the first year of spending within the new 2007-2013 multi-annual financial framework (MFF) and therefore only the beginning of a number of new programmes.
Komisjoni algne ettepanek teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi (RP 7) kohta nägi ette, et ühenduse rahaline osalus 2007.–2013. aastal on kokku 72,726 miljardit eurot.
The original Commission proposal for the 7th Framework Programme for Research (FP7) foresaw an overall amount of Community financial participation of EUR 72 726 million for the 2007-2013 period.
Euroopa Parlament toetas seda eelarveettepanekut kindlalt oma resolutsioonis laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta (2007–2013) (Böge raport)
This proposed budget was firmly supported by the European Parliament in its resolution on Policy Challenges and Budgetary Means of the enlarged Union 2007-2013 (Böge report)
Uue mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise järel on lõplik eelarve praegu oluliselt väiksem.
Following the adoption of the new MFF, the final budget is now significantly lower.
See arvnäitaja tuleneb institutsioonidevahelise kokkuleppe raamistiku jooksevhindadesse ümberarvestamisest, mis 2004. aastal oli 48,081 miljardit eurot. .
) This figure is the result of a translation into current prices of the IIA envelope amounting in 2004 prices to EUR 48 081 million. for a period of 7 years starting on 1 January 2007.
EURATOMiga seotud teadusuuringute üldmaht aastatel 2007–2011 on 2,751 miljardit eurot
The overall amount for EURATOM-related research between 2007 and 2011 will be EUR 2 751 million.
Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) seitsmendat raamprogrammi, ELT L 391, 30.12.2006.
) Council Decision concerning the 7th Framework Programme of EURATOM, OJ L 391 of 30 December 2006.
EURATOMi teatud sätete tõttu hõlmab EURATOMi teadusuuringute programm ainult perioodi aastani 2011.
Because of certain provisions in the EURATOM the research programme for EURATOM covers only the period till 2011.
Samas peaks programm jätkuma ning selle kogusumma aastatel 2007–2013 on 4,061 miljardit eurot. .
However, the programme is supposed to be continued and the overall amount 2007-2013 will be EUR 4061 million.
Võrdluseks: aastaid 2002–2006 hõlmanud eelmise raamprogrammi kogueelarve oli 17,500 miljardit eurot
For comparison: the previous Framework Programme (FP6) which covered the period 2002-2006 had a total budget of EUR 17 500 million.
Allikas: Euroopa Komisjoni teadusuuringute peadirektoraat. .
) Source: European Commission, DG Research.
RP 7 rahastamine on jagatud erinevate poliitikavaldkondade vahel: ettevõtlus (jaotis 02), energeetika ja transport (jaotis 06), teadusuuringud (jaotis 08), infoühiskonda ja meedia (jaotis 09), kalandus (jaotis 11), otsene teadustegevus – teadusuuringute ühiskeskus (jaotis 10).
The funding for FP7 is divided between different policy areas: Enterprise (Title 02), Energy and Transport (Title 6), Research (Title 08) , Information Society and Media (Title 09), Fish (Title 11), Direct research - Joint Research Centre (Title 10).
RP 7 on jagatud seitsmeks eriprogrammiks :
FP7 is divided into 7 Specific Programmes :
"Koostöö" (aastateks 2007–2013 32,413 miljardit eurot): eelarve seisukohalt on tegu on kõige olulisema eriprogrammiga.
Cooperation (EUR 32 413 million for 2007-2013): This is the most important Specific Programme in terms of budget.
Riikidevahelist koostööd toetatakse üheksas temaatilises valdkonnas: tervishoid, toiduained–põllumajandus– biotehnoloogia, side- ja infotehnoloogia, nanoteadused–nanotehnoloogiad–materjalid–uued tootmistehnoloogiad, energeetika, keskkond (sealhulgas kliimamuutused), transport, sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused, julgeolek ja kosmos.
Support will be provided to trans-national cooperation in nine thematic areas: health, food-agriculture-biotechnology, information-communication technologies, nanosciences-nanotechnologies-materials-new production technologies, energy, environment (including climate change), transport, socio-economic sciences-humanities, security-space.
"Ideed" (aastateks 2007–2013 7,510 miljardit eurot): selle eriprogrammi eesmärk on tugevdada Euroopa teaduse tipptulemusi, dünaamilisust ja loovust ning parandada Euroopa ligitõmbavust nii Euroopa kui kolmandate riikide parimate teadlaste jaoks, samuti tööstuslike teadusinvesteeringute jaoks, luues kogu Euroopat hõlmava konkurentsivõimelise rahastamismehhanismi "piiriuuringuteks", mida viivad läbi üksikud töörühmad.
Ideas (EUR 7 510 million for 2007-2013): The objective of this Specific Programme is to reinforce excellence, dynamism and creativity in European research and improve the attractiveness of Europe for the best researchers from both European and third countries, as well as for industrial research investment, by providing a Europe-wide competitive funding mechanism for "frontier research" executed by individual teams.
"Inimesed" (aastateks 2007–2013 4,750 miljardit eurot): selle programmi eesmärk on tugevdada inimpotentsiaali Euroopa teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses, toetades teadlaste koolitust ja karjääri arengut Marie Curie nimeliste meetmetega, mis keskenduvad selgemalt oskuste ja karjääriarengu võtmeküsimustele ja tugevdatud sidemetele riiklike süsteemidega.
People (EUR 4 750 million for 2007-2013): This Programme aims at strengthening the human potential in research and technology in Europe by supporting training and career development of researchers referred to as "Marie Curie Actions" with a better focus on the key aspects of skills and career development and strengthened links with national systems.
"Võimekus" (aastateks 2007–2013 4,097 miljardit eurot): selle eriprogrammi eesmärk on tõhustada kogu Euroopas teadusuuringute- ja innovatsioonialast võimekust
Capacities (EUR 4 097 million for 2007-2013): This Specific Programme aims at enhancing research and innovation capacities throughout Europe
– optimeerides teadustöö infrastruktuuride kasutamist ja arendamist;
- by optimising the use and development of research infrastructures;
– tugevdades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate innovatsioonialast võimekust ja nende võimet teadusuuringutest kasu saada;
- by strengthening innovative capacities of SMEs and their ability to benefit from research;
– toetades piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arengut.
- by supporting the development of regional research-driven clusters;
Kaks eriprogrammi seoses Teadusuuringute Ühiskeskusega (tuumaenergiaga mitteseotud : 1,751 miljardit eurot aastateks 2007–2013 ja tuumaenergiaga seotud 517 miljonit eurot aastateks 2007–2011).
Two specific programmes concerning the Joint Research Centre (non-nuclear: EUR 1 751 million for the period 2007-2013) and the Joint Research Centre (nuclear : EUR 517 million for the period 2007-2011) :
Selle töö tuumaenergiaga mitteseotud külje osas keskendutakse Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Liidu poliitikatele antavas tehnilises toes peamiselt järgmistele valdkondadele: jõukus kõrgelt arenenud teadmistepõhises ühiskonnas, solidaarsus ning vastutustundlik vahendite haldamine, turvalisus ja vabadus ning Euroopa ülemaailmse partnerina.
As regards the non-nuclear side of its work, the scientific and technical support which the Joint Research Centre (JRC) gives to the European Union’s policies is concentrated mainly in the following areas: prosperity in a highly knowledge-based society, solidarity and responsible resource management, security and freedom and Europe as a world partner.
Tuumaenergiaga seotud tegevuses keskendub Teadusuuringute Ühiskeskus peamiselt järgmistele teemadele: tuumajäätmete käitlemine, keskkonnamõju, tuumaohutus (kaitsemeetmed – tuumarelva leviku tõkestamine) ja tuumaenergiaalane turvalisus.
In terms of nuclear activities, the JRC’s work focuses mainly on the following themes: management of nuclear waste, environmental impact, nuclear safety (safeguards - non-proliferation) and nuclear security.
Teadusuuringute Ühiskeskusega seoses tahaks raportöör paluda komisjonil edastada hiljutine teave Teadusuuringute Ühiskeskuse personali, missiooni kirjelduse ja praeguste projektide kohta, samuti suhete kohta kavandatava Euroopa Tehnoloogiainstituudi, Euroopa teadusnõukogu ning plaanitava täitevasutusega.
Concerning the JRC, the rapporteur would like to ask the Commission to forward recent information on the staffing, the mission statement, current projects being carried out by the JRC and the relation to the proposed European Institute of Technology, the European Research Council as well as the envisaged Executive Agency.
Teadusuuringute Ühiskeskuse töötajate koguarv on praegu 1957 (ainult alalised ametikohad).
The total staff of the Joint Research Centre is currently 1 957 (only permanent posts).
Rubriigi 1a alla kuuluva jaotise 10 (otsene teadustegevus) assigneeringud teadustöötajatega seotud kuludeks 2007. aastal ulatuvad üle 167 miljoni euro.
In title 10 (Direct Research), which is part of heading 1 a, the appropriations foreseen for expenditure related to research staff in 2007 amount to more than EUR 167 million.
Assigneering on ette nähtud kulude katmiseks seoses töötajatega, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirja ning kes töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel ja tegelevad Teadusuuringute Ühiskeskusele usaldatud ülesannete täitmisega.
This appropriation covers expenditure relating to staff covered by the Staff Regulations occupying posts on the authorised establishment plan of the Joint Research Centre for the execution of tasks entrusted to it.
"EURATOM" (aastateks 2007-2011 2,234 miljardit eurot): see eriprogramm hõlmab perioodi 2007–2011, mis omakorda põhineb EURATOMi asutamislepingu artiklil 7.
EURATOM (EUR 2 234 million for 2007-2011) : This Specific Programme covers the 2007-2011 period, which in turn is based on Article 7 of the EURATOM Treaty.
Vastavalt selle artikli teisele lõigule koostatakse need uurimisprogrammid kõige enam viieks aastaks.
In accordance with this Article, second paragraph, research programmes are drawn up for a period of not more than five years.
Seetõttu ei ole see programm (samuti ülalnimetatud Teadusuuringute Ühiskeskuse – EURATOMi programm) sama kestvusega mis EÜ eriprogrammid.
Hence, this programme (as well as the above-mentioned programme on the JRC - EURATOM) is not for the same duration as the EC Specific Programmes.
Komisjon teeb ettepaneku pikendada põhjendatud asjaolude puudumisel neid kaht EURATOMiga seotud eriprogrammi perioodiks 2012–2013 vastavalt ettenähtud õigusloomemenetlusele.
The Commission proposes that, unless extenuating circumstances arise, the two Specific Programmes concerning EURATOM will be renewed for the 2012-2013 period, in accordance with the foreseen legislative procedure.
Eriprogramm hõlmab järgmist kaht prioriteetset teemat:
This Specific Programme covers the following two thematic priorities:
– termotuumasüntees, sealhulgas ITER-projekt kui oluline samm elektrijaamade reaktorite prototüüpide loomise suunas, mis on ohutud, säästvad, keskkonnaga arvestavad ja majanduslikult elujõulised;
- nuclear fusion including ITER as the major step towards, the creation of prototype reactors for power stations that are safe, sustainable, environmentally responsible and economically viable;
– tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse, et edendada tuuma lõhustumise ning kiirituse muude kasutusvõimaluste ohutut rakendamist tööstuse ja meditsiini valdkonnas.
- nuclear fission and radiation protection in order to promote the safe use and exploitation of nuclear fission and other uses of radiation in industry and medicine.