natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. arvestades, et riigi rahanduse eesmärk peaks olema makromajandusliku raamistiku toetamine, avalike teenuste ja kaupade pakkumine ning turutõrgete ja välismõjude leevendamine;
C. whereas the aim of public finances should be to support the macro‑economic framework, provide public services and goods and counterbalance market failures and external impacts,
D. arvestades, et kasvu toetava kvaliteetse riigi rahanduspoliitika kontseptuaalne ja tegevusraamistik ning kasvu muutmine kvaliteetse riigi rahanduspoliitika tähtsaimaks võrdluspunktiks on lahutamatult seotud seisukohaga, et liikmesriikide eelarvepoliitika ja avaliku sektori kulutusi hõlmav poliitika peavad olema suunatud heaoluriigi ja sotsiaalkindlustuskaitse säilitamisele ja uuendamisele ning vahendite ümberjaotamisele;
D. whereas a conceptual and operational framework for QPF targeting growth, and making growth the ultimate reference point for the assessment of QPF, are inextricably linked with the consideration that Member States’ budgetary and public expenditure policies must be oriented towards the maintenance and innovation of the welfare state, social security protection and the redistribution of resources,
E. arvestades, et riiklike investeeringute madal tase Euroopa Liidus (alla 3 % SKPst) ja killustatus kahjustavad pikaajalise jätkusuutliku kasvu eesmärki, mis eeldab sihipäraseid ja prioriteete järgivaid riiklikke kulutusi;
E. whereas the low level of public investment in the European Union (under 3 % of GDP), and its fragmentary nature, have adverse effects for the objective of sustainable long‑term growth, which in fact requires targeted and prioritised public expenditure,
F. arvestades, et on vajalik ja asjakohane analüüsida ning hinnata riigi rahandust ja selle jätkusuutlikkust soolisest aspektist,
F. whereas it is necessary and appropriate to approach the analysis and assessment of public finances, and the prospects for their sustainability, from a gender perspective,
1. märgib, et riigi rahanduse olukorra analüüsis 2007. aastal ja 2008. aasta esimesel poolel ilmnevad selgesti majandustrendi muutumine ning majanduskasvu pidurdumise märgid, koos jätkuvalt madala inflatsioonitasemega ja sissetulekute erinevuse suurenemisega;
Notes that the analysis of the public financial situation in 2007 and the first part of 2008 clearly shows a change in the economic trend and the looming prospect of a slowdown in the economy and growth, coupled with a continued lower rate of inflation and increasing income disparities;
5. rõhutab, et läbivaadatud stabiilsuse paktiga võimaldatakse juba meetmete võtmist eriti tõsistes olukordades ja et rahandusalane konsolideerumine ning stabiilsuse ja lähenemise kavades seatud eesmärgid on endiselt majanduse taastumise ja kasvu jaoks äärmiselt tähtsad;
Emphasises that the revised Stability Pact already allows for action to be taken in response to particularly serious situations and that financial consolidation and the objectives set in the stability and convergence plans remain fundamental to the prospects for recovery and growth;
12. on seisukohal, et kasulik oleks luua kohustuslik konsultatsiooni- ja kooskõlastamismehhanism komisjoni ja liikmesriikide, eriti eurorühma kuuluvate liikmesriikide vahel enne oluliste majanduslike meetmete vastuvõtmist, eelkõige selliste meetmete puhul, mis puudutavad energia, tooraine ja toidukaupade hindade kõikumist;
Considers that it would be useful to establish a compulsory mechanism for consultation and coordination between the Commission and the Member States –particularly members of the Euro Group – prior to the adoption of major economic measures, in particular as regards measures addressing the volatility of prices for energy, raw materials and foodstuffs;
Riigi rahanduse jätkusuutlikkus ning stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete tõhusus
The sustainability of public finances and the effectiveness of the preventive arm of the Stability and Growth Pact
17. märgib, et muudetud stabiilsuse ja kasvu pakt toimib nõuetekohaselt; on seisukohal, et korrigeerivate sätete rakendamisega viimastel aastatel võib rahul olla, ning rõhutab ennetavate sätete tähtsust liikmesriikide rahanduspoliitika lähendamise ja jätkusuutlikkuse aspektist, eriti mis puudutab euroala riike;
Notes that the revised SGP is functioning properly; considers that the corrective arm has been applied in a satisfactory manner in previous years and stresses the importance of the preventive arm as a vital instrument in respect of the sustainability and convergence of the financial policies of Member States, in particular those in the euro area;
20. peab äärmiselt oluliseks järjekindlust mitmeaastaste eelarveprogrammide ning aastaeelarvete koostamise ja täitmise vahel; kutsub liikmesriike üles olema makromajanduslike prognooside koostamisel rangemad ja tegema kulutuste mitmeaastaste raamistike kriteeriumide, tähtaegade ning eesmärkide seadmisel tihedamat koostööd, et tagada eelarve- ja makromajanduspoliitika suurem tõhusus ja tulemuslikkus Euroopa tasandil;
Considers consistency between multiannual budgetary programmes and the establishing and implementation of annual budgets to be of fundamental importance; calls on the Member States for greater rigour when establishing macro‑economic forecasts and closer coordination when establishing the criteria, timescales and objectives for multiannual expenditure frameworks, in order to ensure the increased efficiency and better performance of budgetary and macro‑economic policies at European level;
Riigi rahandus – laiema ja terviklikuma majandusliku lähenemisviisi keskne tegur
Public finances - a key feature of a broader and more comprehensive economic approach
24. rõhutab, et riigi rahanduse eesmärgid, mis on püstitatud Lissaboni uue tsükli integreeritud suuniste alusel, peaksid loomulikul moel ja tihedalt ühendama stabiilsus- ja lähenemiskavad riiklike reformikavadega; on veendunud, et terve ja kasvule orienteeritud Euroopa riikide rahanduse lisatav väärtus peaks peegelduma – eriti euroalal – Euroopa avaliku infrastruktuuri investeeringute poliitikas, mis on formuleeritud ja kooskõlastatud ühiste eesmärkide alusel, mida võib rahastada mitte ainult riiklikest eelarvetest ja (osaliselt) ELi eelarvest, vaid ka uutest Euroopa rahastamisvahenditest (nagu Eurobond või Euroopa Investeerimisfond), mille eesmärgiks on toetada Euroopa Liidu ja euroala kasvu, tootlikkust ja konkurentsivõimet rahvusvahelises kontekstis;
Stresses that public finance objectives, established on the basis of the integrated guidelines in the new Lisbon cycle, should link up stability and convergence plans with national reform plans in a coherent and organic manner; believes that the value added of healthy and growth-oriented European public finances should be reflected – in particular in the euro area - in a European public infrastructure investments policy, formulated and coordinated on the basis of shared objectives, that can be funded not only from national budgets and (partially) the EU budget, but also from new European financial instruments (e.g. Eurobond or the European Investment Fund) aimed at sustaining the growth, productivity and competitiveness of the European Union and the euro area in the international context;
28. on arvamusel, et Lissaboni strateegia poliitikaga hõlmatud finantsturud ja -teenused tuleks siduda finantsstabiilsuse ja järelevalve mehhanismidega, mis tagavad kasvu ja riigi rahanduse kaitse negatiivsete tagajärgede eest; tunneb muret tuletisinstrumentide ja uute finantsinstrumentide kasutamise pärast, eelkõige kohalike omavalitsuste poolt, mis võib kahjustada kohalike piirkondade olukorda;
Considers that the financial markets and services covered by Lisbon Strategy policies should be anchored to financial stability and to supervision mechanisms providing a guarantee of protection against negative repercussions for growth and public finances; expresses its concern at indications that derivatives and new financial instruments are being used, especially by local administrations, that could bring local areas to their knees;
Riigi rahanduse kvaliteet: tulud ja kulud
The quality of public finances: revenue and expenditure
32. tervitab komisjoni algatatud mõttevahetust selle üle, kuidas muuta maksusüsteem kvaliteetseks, tõhusaks ja tulemuslikuks; on seisukohal, et liikmesriikide maksureformid viivad majanduskasvu suurenemisele ainult siis, kui need on kohandatud institutsioonilise ja haldussüsteemi, tootmissüsteemi ja tööturu (eeskätt tööhõive määra ja varimajanduse mõõtmete) konkreetsete tingimustega igas liikmesriigis;
Welcomes the reflection initiated by the Commission on how to introduce quality, effectiveness and efficiency in the revenue system; considers that the tax reforms of Member States will lead to greater growth only if they take due account of the specific conditions of the institutional and administrative system, the production system and the labour market (in particular the rate of employment and size of the underground economy), in each Member State;
- laiema maksubaasi (ja madalamate määrade) rakendamine, et vähendada moonutusi ja suurendada tulusid;
- introducing a broader tax base (and lower rates) in order to reduce distortions and increase revenues,
- töö maksustamise vähendamine maksukoormuse õiglasema jaotamise teel maksumaksjate eri kategooriate vahel; soodustuste ja maksuvabastusskeemide ümberkorraldamine ning eeskätt ümberlülitumine teistele teguritele või valdkondadele;
- reducing tax pressure on work through a fairer allocation of the tax burden among the various categories of taxpayers; a reorganisation of incentive and tax relief schemes and, in particular, a switch to other factors or sectors,
36. juhib tähelepanu vajadusele reformida ja ajakohastada avalik haldus, mis on riikliku kulu- ja tulusüsteemi keskmes, ning tagada, et see vastaks tulemuslikkuse, tõhususe ja tootlikkuse, vastutuse ja tulemuste hindamise kriteeriumidele, mis on kujundatud vastavalt liikmesriikide avaliku halduse ja riiklike ning kohalike institutsioonide struktuurile, ning võttes vajalikul määral arvesse Euroopa Liidu tegevusest tulenevaid kohustusi ja võimalusi, tagades, et avalikku sektorit seostatakse mõistliku eelarvega ning see aitab majanduse konkurentsivõimet suurendada;
Points to the need to reform and modernise public administrations, which are at the core of the system of public expenditure and revenue, and to ensure that they meet criteria relating to effectiveness, efficiency and productivity, responsibility and assessment of results, geared to the structure of public administration and the national and local institutions of Member States, and taking due account of the obligations and opportunities arising from the operation of the European Union, ensuring that the public sector is associated with sound budgets and contributes to a competitive economy;
Läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakt on osutunud küllaltki hästi toimivaks.
The revised Stability and Growth Pact has proven to work rather well.
Hiljutised kogemused ja eesseisvad probleemid sunnivad aga pöörama tähelepanu teatud küsimustele.
Recent experience and future challenges highlights, however, a number of issues that need to be addressed.
Võttes arvesse elanikkonna vananemist, eriti arvestades suurenevaid kulutusi tervise- ja sotsiaalkaitsele, samuti arvestades kliimamuutust ja üleilmastumist, tuleb liikmesriikidel rohkem pingutada, et riigi rahanduspoliitika oleks jätkusuutlik.
Taking into account of an ageing population, in particular stemming from expenditure increases in health and social protection, but taking also in account climate changing and globalisation, Member States need to make progress towards sustainable public finances.
See tähendab, et olemasolevaid vahendeid tuleb kasutada produktiivsemalt ja tõhusamalt.
This means that the existing resources need to be used in a more productive and effective way.
Euroopa Komisjoni aruanded riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus 2007 ja 2008. aastal tekitavad mitmeid küsimusi rahanduse juhtimise parandamise kohta nii ELi kui ka riikide tasandil.
The European Commission report on Public Finances in EMU 2007 and the its report from 2008 raises many elements and questions for future improvements on economic governance of public finances both on EU and national level.
Allpool tehakse neist kokkuvõte.
These will be summarised below.
Komisjoni aruandes "Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus 2007" keskendutakse pakti ennetavate sätete tõhususele.
The focus of the Commission report ' Public Finances in EMU 2007 ' was on ensuring the effectiveness of the preventive arm of the Pact.
Et paremini hinnata makromajanduslikke prognoose, millele eelarvet kavandades toetutakse, ja juhtida tähelepanu ohtudele, rõhutas komisjon vajadust liikuda stabiilsus- ja lähenemisprogrammide laiema majandusliku hindamise suunas.
With a view to better assess the macroeconomic assumptions underpinning budgetary projections and to highlight risks the Commission stressed the need to move towards a broader economic appraisal of stability and convergence programmes.
Teine võimalus eelarveplaanide ja tulemuste vahelist lõhet vähendada oleks tugevdada sidet riikide eelarvete ning stabiilsus- ja lähenemisprogrammide vahel.
Another way of reducing the gaps between budgetary plans and outcomes would be to strengthen the link between national budgets and Stability and Convergence Programmes.
Paljudel juhtudel on stabiilsus- ja lähenemisprogrammidel olnud riikide eelarve koostamise protsessile vähene mõju.
In many cases, the Stability and Convergence Programmes have had a weak impact on the national budgetary process.
Kolmas võimalus on seotud küsimusega, kas ja mil määral tugineb aastaeelarve keskmise perspektiivi poliitikakavale.
A third avenue related to the question of whether and how the annual budget is based on medium-term policy plan.
Selles osas lähevad liikmesriikide tavad lahku.
In this respect practice in Member States diverge.
Mõnedes riikides on võetud kasutusele riiklikud keskmise perspektiivi raamistikud ja need toimivad hästi; teistes riikides on stabiilsus- ja lähenemisprogramm ainsaks vahendiks, mis seab fiskaalpoliitika mitmeaastasesse konteksti.
In some countries, developed national medium term frameworks were introduced in the past and are working well; in others the only instrument placing fiscal policy into a multi-annual context is the stability and convergence programme.
Nõukogu 2005. aasta märtsi aruandes, mis moodustab uuendatud stabiilsuse ja kasvu pakti aluse, juhitakse tähelepanu riikliku maksuhalduse korralduse tähtsusele täienduseks ELi raamistikule.
The Council report of March 2005, which forms the basis of the reformed SGP, highlights the importance of domestic fiscal governance arrangements as complements to the EU framework.
Selle taustal on viimastel aastatel koondatud tähelepanu sellele, kuidas maksueeskirjad ja maksunõukogud mõjutavad ELi liikmesriikide eelarvetulemusi.
Against this background attention has been focused over the past years on the way fiscal rules and fiscal councils impact on the fiscal performance of EU Member States.
Varem on mõnedel ELi riikidel olnud süstemaatiliselt raskusi stabiilsus- ja lähenemisprogrammis seatud keskmine tähtajaga eelarveeesmärkide täitmisega.
A number of EU countries faced in the past systematic difficulties in respecting the medium-term budgetary targets set in their Stability and Convergence Programmes.
Esialgse stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk "tasakaalu lähedal või ülejäägis" muutus nendes riikides raskesti saavutatavaks.
The ‘close to balance or in surplus’ objective of the original Stability and Growth Pact became, in these countries, a moving target.
Eelöeldut arvestades otsustasid ELi liikmesriikide rahandusministrid 2005. aasta stabiilsuse ja kasvu pakti reformi kontekstis astuda konkreetseid samme pakti ennetavate sätete tugevdamiseks.
Against this background, the finance ministers of the EU Member States decided, in the context of the 2005 SGP reform, to take concrete actions to strengthen the preventive arm of the Pact.
Komisjoni aruandes " Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus 2008" keskendutakse riigi rahanduse kvaliteedile.
The Commission report ' Public Finances in EMU 2008 ' focuses on the quality of public finances.
Analüüsi andmetel on liikmesriikidel märkimisväärselt arenguruumi oma riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks.
According to this analysis Member States have significant scope to enhance the quality of public finances.
Nõutakse terviklikku lähenemisviisi eelarvepoliitikale, mis parandaks riigi rahanduse kvaliteeti.
A comprehensive fiscal policy approach that raises the quality of public finances is called for.
Poliitilised meetmed saavad soodustada majanduskasvu ja konkurentsi, kui need suurendavad kulu- ja tulusüsteemide tõhusust.
Policy action can be more growth-friendly and competitiveness-enhancing through measures that help raise the efficiency of expenditure and revenue systems.
Esiteks jäävad majanduskasvu soodustava eelarvepoliitika põhiliseks vahendiks mõistlikud riigi üldkulutused.
First, sound overall public finances remain the key instrument for fiscal policy conducive to economic growth.
Suure võlakoormaga riikides on keskmises perspektiivis märgatavalt madalam kasv ja kapitali akumulatsioonil o n väljatõrjumisefekti tõttu SKT kasvus väiksem roll.
High-debt countries have significantly lower medium-term growth and capital accumulation plays a less significant role for GDP growth due to crowding-out effects.
Teiseks, kui avalik haldus paisub liiga suureks, kipub see majanduse kasvu pidurdama, eriti kui see on seotud tööjõu ja kapitali kõrge maksukoormusega ning avalike vahendite ebatõhusa kasutamisega.
Second, when public administrations become too large they tend to hinder economic growth in particular if they are associated with high tax burdens on labour and capital and inefficient use of public resources.
Kolmandaks sõltub see, kas avaliku sektori kulutused edendavad majanduskasvu, suuresti nende võimest tulla toime turutõrgetega ja pakkuda avalikke hüvesid.
Third, whether certain types of public expenditure are growth-enhancing largely depends on their ability to address market failures and provide public goods.
Neljandaks seostatakse tulustruktuure, mis piiravad moonutusi ja antistiimuleid, tavaliselt kõrgema majanduskasvuga.
Fourth, revenue structures that limit distortions and disincentives are typically associated with higher growth.
Ning lõpuks nõuab tulemuste saavutamine kõigil neljal riigi rahanduse kvaliteedi rindel tugevat maksuhalduse raamistikku.
And finally, achieving results on all of the above fronts of quality of public finances need strong fiscal governance frameworks.
Et rohkem keskenduda riigi rahanduse kvaliteedile riikide eelarvepoliitikas, määrati komisjoni teatises kindlaks mõned tegevusvaldkonnad, mis tuginevad uuendatud stabiilsuse ja kasvu paktile ning komisjoni teatisele EMU@10 kohta.
To strengthen the focus on the quality of public finances in national budgetary policies, the Commission Communication identified a number of areas for action which build on the reformed Stability and Growth Pact and the Commission Communication on EMU@10.
Need peamised tegevusvaldkonnad on: süstemaatilisem ja ulatuslikum aruandlus; majandustulemusi käsitleva teabe kaasamine eelarvemenetlusse; maksusüsteemide tõhususe suurendamine; riigi rahanduse kvaliteedi regulaarse läbivaatamise kehtestamine.
These key areas for action are: more systematic and comprehensive reporting; inclusion of performance information in budgetary procedures; enhancing the efficiency of tax systems; and establishing a regular review of the quality of public finances.
Raportööri seisukoht.
The rapporteur’s point of view.
Lisaks komisjoni soovitustele juhtis raportöör tähelepanu mitmetele aspektidele ning esitas soovitusi ja palveid, mis on ELi riigi rahanduse kvaliteedi parandamise diskussioonis asjakohased.
In addition to the Commission’s recommendations, the rapporteur has raised and developed specific aspects, suggestions and requests which are relevant to the current discussions on how to improve the quality and performance of public finances in EU.
Riigi rahanduse viimaste aastate olukorra ühine hindamine andis selge pildi asetleidvate muutuste intensiivsusest ja ulatusest ning majanduse arengu aeglustumise ja inflatsioonimäära suurenemise ohust.
The joint assessment of the situation of public finances over the last few years provides a clear picture of the intensity and scope of the change taking place and the danger of a slowdown in the economy and growth, together with a higher rate of inflation.
Turu vajakajäämised ning seadusandlikud ja järelevalvealased vead nõuavad riigi rahanduse sekkumist, vastupidiselt siiani valitsenud seisukohale, et riigi kohustused tuleb üle anda turule.
Market shortcomings and regulatory and supervisory inadequacies call for public finance interventions, contrary to the hitherto prevailing view that responsibilities should be transferred from the state to the market.
Põhimõtet, et kvaliteetne ja jätkusuutlik riigi rahandus on ülimalt oluline nii üksikute riikide kui ka majanduse tuleviku ja Euroopa sotsiaalse mudeli jaoks, mis on ELi arengust lahutamatu, kinnitatakse jätkuvalt ja võib-olla isegi tugevdatakse.
The principle that quality and sustainable public finances are vital to individual countries and also to the future of the economy and the European social model that is intrinsic to the European Union's development is currently being confirmed and possibly even strengthened.
Uuendatud stabiilsuse ja kasvu pakti korrigeerivad sätted on andnud häid tulemusi.
The corrective aspect of the reformed SGP has provided good results.
Pakti ennetavaid sätteid on vaja nüüd tugevdada, sealhulgas ka sekkumiste kooskõlastamise teel, eriti – kuid mitte ainult – euroalal, antitsüklilisel viisil ja jagatud ning ühtlustatud kohustustega.
The Pact's preventive aspects now need to be intensified, not least by coordinating interventions, especially but not solely in the euro area, in an anticyclical manner and with shared and harmonised commitments.
On vaja astuda samme riigi omandi suurendamiseks ja määrata kindlaks asjakohane raamistik ning kohustused omavalitsuste rahanduse tasandil, kus muret põhjustab tuletisinstrumentide ja uute rahastamisvahendite kasutamine kohalike ametivõimude poolt.
Steps should be taken to increase national ownership and to determine the relevant framework and obligations at subnational public finance level, which gives cause for concern as regards the use of derivatives and new financial instruments by local authorities.
Samuti on tähtis, et liikmesriigid pööraksid piisavalt tähelepanu keskmise perspektiivi eesmärkidele kui oma konkreetsete tingimustega kohandatud majandus-, eelarve- ja maksupoliitika eesmärgile.
It is also important that Member States place due emphasis on the medium-term objective (MTO) as a specific target of economic, budgetary and tax policies geared to their specific circumstances.
Riigi rahandus peaks olema laiema ja terviklikuma majandusperspektiivi oluline osa, mis on tihedalt seotud Lissaboni strateegia integreeritud suunistega ning põhineb investeeringute toetamisel, pidades eriti silmas investeeringuid inimkapitali, teadusuuringutesse ja innovatsiooni, haridusse ja koolitusse, sealhulgas kõrgharidusse, tervishoidu, infrastruktuuri, keskkonda, julgeolekusse ja õigussüsteemi.
Public finances should be a key feature of a broader and more comprehensive economic perspective, closely linked to the Lisbon Strategy's integrated guidelines and based on support for investment, in particular in human capital, research and innovation, education and training, including higher education, health, infrastructure, the environment, security and justice.
Tuleb tõsisemalt püüelda selle poole, et võtta kasutusele tõeline Euroopa infrastruktuuri riiklike investeeringute poliitika, mida rahastataks osaliselt uutest rahastamisvahenditest, nagu Eurobond või Euroopa Investeerimisfond.
Efforts must be made to introduce a genuine European infrastructure public investments policy, funded partly by new financial instruments such as Eurobond or a European Investment Fund.