natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hispaanial on õigus vaid järk-järgult vähendatavale toetusele, kuna riigi RKT ühe elaniku kohta on alla EL-15 keskmise.
Spain is eligible to a phase-out fund only as its GNI per inhabitant is less than the average of the EU-15.
Keskkonna valdkonnas võib Ühtekuuluvusfondist toetada ka energia- või transpordiprojekte, kui need annavad keskkonna seisukohalt selgeid eeliseid, näiteks energia tõhusust, taastuvenergia kasutamist, raudteetranspordi arendamist, erinevate transpordiliikide kombineerimist ja ühistranspordi tugevdamist.
Concerning environment the CF can also support projects related to energy or transport, as long as they clearly present a benefit to the environment, like energy efficiency, use of renewable energy, developing rail transport, supporting inter-modality and strengthening of public transport.
Ühtekuuluvusfondist antava finantsabi võib peatada nõukogu (kvalifitseeritud häälteenamusega tehtava) otsusega, kui liikmesriigi eelarvepuudujääk on liiga suur ja kui see liikmesriik ei ole olukorda lahendanud ega võtnud asjakohaseid meetmeid selle tegemiseks.
The financial assistance of the CF can be suspended by Council decision (taken by qualified majority) if a Member State shows excessive public deficit and if it has not resolved the situation or has not taken the appropriate action to do so.
Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF)
The European regional development fund (ERDF)
Õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus nr 1080/2006, ELT L 210, 31.7.2006, lk 1. eesmärk on tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust piirkondadevahelise ebavõrdsuse vähendamise kaudu Euroopa Liidus.
Legal base is regulation No. 1080/2006 of European Parliament and Council of 5 July 2006, OJ L210 of 31 July 2006, p.1 aims to strengthen economic and social cohesion in the European Union by correcting imbalances between its regions.
ERFist rahastatakse: otsetoetusi investeeringute tegemiseks ettevõtetesse (eelkõige VKEdesse) pikaajaliste töökohtade loomiseks; eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni, telekommunikatsiooni, keskkonna, energia ning transpordiga seotud infrastruktuuri; rahastamisvahendeid (riskikapitalifondid, kohaliku arengu fondid jne) piirkondliku ja kohaliku arengu toetamiseks ning linnade ja piirkondade koostöö edendamiseks; tehnilise abi meetmeid.
The ERDF finances: direct aid to investments in companies (in particular SMEs) to create sustainable jobs; infrastructures linked notably to research and innovation, telecommunications, environment, energy and transport; financial instruments (capital risk funds, local development funds, etc.) to support regional and local development and to foster cooperation between towns and regions; technical assistance measures.
ERFi võib kasutada regionaalpoliitika kolme eesmärgi – lähenemise, konkurentsivõime ja tööhõive ning Euroopa territoriaalse koostöö – teostamiseks.
The ERDF can intervene in the three objectives of regional policy: convergence, competitiveness and employment, European territorial cooperation.
Lähenemine (endine eesmärk 1)
Convergence (Formerly Objective 1)
Lähenemiseesmärgiga hõlmatud valdkondades keskendub ERF majandusstruktuuride ajakohastamisele ja mitmekesistamisele ning pikaajaliste töökohtade säilitamisele või loomisele, rakendades meetmeid järgmistes valdkondades: teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus; innovatsioon ja ettevõtlus; infoühiskond; keskkond; ohtude ennetamine; turism; kultuur; transport; energeetika; haridus; tervishoid.
In regions covered by the Convergence objective, ERDF focuses its intervention on modernising and diversifying economic structures as well as safeguarding or creating sustainable jobs, with action in the following areas: research and technological development (RTD); innovation and entrepreneurship; information society; environment; risk prevention; tourism; culture; transport; energy; education; health.
Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (endine eesmärk 2)
Regional Competitiveness and Employment (Formerly Objective 2)
Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgiga seotud prioriteedid koonduvad kolme põhivaldkonda: innovatsioon ja teadmistepõhine majandus ( piirkondliku teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse suutlikkuse suurendamine, innovatsiooni ja ettevõtluse soodustamine ning finantskorralduse tugevdamine, eriti teadmistepõhise majanduse valdkonnas tegutsevate äriühingute puhul); keskkonnakaitse ja ohtude ennetamine (saastunud alade puhastamine, energiatõhususe stimuleerimine, puhta ühistranspordi edendamine linnades ning looduslike ja tehnoloogiliste ohtude ennetus- ja halduskavade koostamine); juurdepääs üldist majanduslikku huvi pakkuvatele transpordi- ja telekommunikatsiooniteenustele.
For the Regional Competitiveness and Employment objective, the priorities are based on three sections: innovation and knowledge-based economy: strengthening regional capacities for research and technological development, fostering innovation and entrepreneurship and strengthening financial engineering notably for companies involved in knowledge-based economy; environment and risk prevention: cleaning up polluted areas, boosting energy efficiency, promoting clean public transport within towns and drawing up plans to prevent and limit natural and technological risks; access to transport and telecommunications services of general economic interest.
Euroopa territoriaalne koostöö (endine eesmärk 3)
European Territorial Cooperation (Formerly Objective 3)
Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi puhul on ERFi toetustegevus keskendunud kolme põhivaldkonda: piiriülese majandus- ja sotsiaalse tegevuse arendamine; riikidevahelise koostöö, sealhulgas mereäärsete piirkondade vahelise kahepoolse koostöö alustamine ja arendamine; regionaalpoliitika tõhustamine piirkondadevahelise koostöö edendamise ja piirkondlike ning kohalike asustuste vaheliste võrgustike loomise ning kogemuste vahetamise kaudu.
For the European Territorial Cooperation objective, the ERDF focuses its aid on three main areas: development of economic and social cross-border activities; establishment and development of transnational cooperation, including bilateral cooperation between maritime regions; increasing the efficiency of regional policy through interregional promotion and cooperation, the networking and exchange of experiences between regional and local authorities.
Territoriaalsed iseärasused
Specific Territorial Characteristics
ERF pöörab ühtlasi erilist tähelepanu territoriaalsetele iseärasustele.
The ERDF also gives particular attention to specific territorial characteristics.
Fondi tegevuse abil püütakse vähendada majandus-, keskkonna- ja sotsiaalseid probleeme linnades.
ERDF action is designed to reduce economic, environmental and social problems in towns.
Raskete loodustingimustega alade (kaugelasuvad, mägised või hõredalt asustatud piirkonnad) suhtes kohaldatakse soodsamat erikorda.
Naturally disadvantaged areas (remote, mountainous or sparsely populated areas) benefit from special treatment.
Ühtlasi saavad äärepoolseimad piirkonnad ERFilt eritoetust, et korvata kaugusest tulenevat võimalikku ebasoodsamat olukorda.
Lastly, the outermost areas also benefit from specific assistance from the ERDF to address possible disadvantages due to their remoteness.
Euroopa Sotsiaalfond (ESF)
The European social fund (ESF)
Õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus nr 1081/2006, ELT L 210, 31.7.2006, lk 1. eesmärk on parandada tööhõivet ja töövõimalusi Euroopa Liidus.
Legal bas is regulation No. 1081/2006 of the European Parliament and Council of 5 July 2006, OJ L 210 of 31 July 2006, p.
Ühtekuuluvuspoliitika osakaal aastate 2007-2013 finantsraamistikus on 35,6 % – mis on praegusel hinnatasemel 347 miljardit eurot.
The Cohesion policy accounts for 35,6 per cent of the financial framework for 2007-2013 – which is EUR 347 billion at current prices.
Järgnevas tabelis
The following table
Allikas: Euroopa Komisjoni eelarve peadirektoraadi koostatud dokument „Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds“ (struktuurifondide eelarve täitmise analüüs). on kokkuvõtlikult esitatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite jaotus aastatel 2002–2008.
Source: European Commission document- DG BUDG: "Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds" resumes the breakdown of Structural Funds and Cohesion Funds for the years 2002 to 2008.
Esialgsete ja lõplike eelarvenäitajate erinevus tuleb eelmisest aastast üle kantud assigneeringutest, paranduseelarvetest ja aasta jooksul otsustatud ümberpaigutamistest.
The difference between the initial and final budget figures results from the appropriations carried forward from the previous year, amending budgets and transfers decided in the course of the year.
Esialgse ja lõpliku eelarve täitmismäärasid (protsentides) on võrreldud vastavate absoluutarvudega ning need võivad seetõttu olla esialgse eelarve puhul suuremad kui 100 %.
The Implementation rates (in percentage) of the initial and final budget compare to the according absolute figures and can therefore be higher than 100 % for the Initial budget.
Struktuurifondide assigneeringute jaotus (eelarve ja selle täitmine) aastatel 2002–2008 (miljonites eurodes)
Breakdown of Structural Funds (Budget and Implementation) 2002-2008 in € million
Esialgne eelarve
Initial Budget
Lõplik eelarve
Final Budget
Eesmärk 1
Objective 1
Eesmärk 2
Objective 2
Eesmärk 3
Objective 3
Muud struktuurimeetmed
Other structural operations
Ühenduse algatused
Community initiatives
Uuenduslikud meetmed ja tehniline abi
Innovative measures & technical assistance
Muud konkreetsed struktuurimeetmed
Other specific structural operations
Ühenduse ühtekuuluvuspoliitika lisandväärtuse suurendamiseks keskendati ja lihtsustati struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi töö aastatel 2007-2013 ning määruses (EÜ) nr 1260/1999 esitatud eesmärgid määratleti uuesti järgmiselt: liikmesriikide ja piirkondade lähenemine, piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive ning Euroopa territoriaalne koostöö.
For the period 2007 -2013, to increase the value added of the cohesion policy, the work of the Structural Funds and of the Cohesion Fund have been concentrated and simplified and the objectives set out in Regulation (EC) No 1260/1999 were redefined: convergence of the Member States and the regions, regional competitiveness and employment and European territorial cooperation.
Assigneeringud on esitatud vastava poliitikavaldkonna all (04, 13 ja 19).
The appropriations have been introduced under the corresponding Policy area (04, 13 and 19).
04 02 17 – Tööhõive ja sotsiaalküsimused
04 02 17– Employment and social affairs
Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärk
Regional competitiveness and employment objective
04 02 19 – Tööhõive ja sotsiaalküsimused
04 02 19 – Employment and social affairs
19 08 02 02 – Välissuhted
19 08 02 02 – External relations
04 – Tööhõive ja sotsiaalküsimused
04 – Employment and social affairs
Esialgsete ja lõplike eelarvenäitajate erinevus tuleneb esialgse eelarve vähendamisest aasta jooksul.
The difference between the initial and final budget figures results from reductions of the initial budgets during the course of the years.
See toob ilmekalt välja suured erinevused selles, mitu miljonit eurot assigneeringute esialgse kavaga võrreldes tegelikult ära kasutati (nt esialgsete maksete assigneeringutega võrreldes on aastatel 2006-2008 „kaduma läinud“ 8,5 miljardit eurot).
This highlights significant differences concerning how many million Euros have been in fact spent compared to the original plans of appropriations. (e.g. EUR 8.5 billion Euros have got "lost" with regard the initial payment appropriations for 2006 - 2008).
III Parema täitmise suunas
Towards a better implementation
Kuna eelarve täitmise arvnäitajad on nõutavast väiksemad ja 2008. aasta finantskriis ning sellest tulenev majanduskriis eeldavad paremini toimivat ühtekuuluvuspoliitikat, nõuab Euroopa Parlament oluliste muudatuste tegemist menetlustes ja õigusaktides.
Considering that the implementation in numbers is less than required and the financial crisis in 2008 and the consequent economic crisis require a better functioning Cohesion policy, the EP is urging for significant changes in the procedures and regulations.
Menetluse lihtsustamine
Simplifying the procedures
Euroopa Parlament on mitmel korral rõhutanud, et liikmesriigid on kohustatud tagama rahaliste vahendite nõuetekohase haldamise ja komisjon teostab selle üle järelevalvet.
The EP reiterated on several occasions that Member States are responsible for the proper management of the funds, under the supervision of the European Commission.
Enamus ELi rahastamisest ei tule otse komisjonilt, vaid asjaomase liikmesriigi riiklike või piirkondlike ametiasutuste kaudu.
Most EU funding is not paid directly by the Commission but via national or regional authorities of the Member State concerned.
Igal liikmesriigil on oma riiklik strateegiline raamistik, millega kehtestatakse rahastamise prioriteedid.
Each Member State has its own National Strategic Reference Frameworks establishing the main priorities for spending.
Fondide rakendamise riiklik haldamine on mõnes riigis tunduvalt keerulisem kui teistes ja eeldab mitmeid kontrollimisi ning auditeerimist.
The national management of the implementation of the funds is in some countries, more than in others, extremely complicated and involves several instances of control and auditing.
Sellega luuakse liigne halduskoormus, mis takistab riiklikele rakenduskavadele ja nendega seotud projektidele eraldatud assigneeringute kiiret ja tõhusat kasutamist.
This creates an overload of administrative burden, which is hindering rapidity and efficiency in the implementation of the credits devoted to the National Operational Programs and their related projects.
Parlament on ühtlasi rõhutanud, et lihtsustamise käigus on oluline anda korraldusasutustele asjakohased vahendid projektide elluviijate tõhusaks toetamiseks, et soodustada näiteks eeldatavat võimendavat mõju majandusele ja tööhõivele avaliku ja erasektori partnerluse kaudu.
The importance to granting management authorities, in the context of simplification, appropriate means for the effective support of project promoters in order, for example, to encourage the expected leverage effects on the economy and employment opportunities from Public and Private Partnership has been also stressed by the Parliament.
Makseviivitusi tuleb vähendada
Payment delays must be reduced
Euroopa Parlament on seetõttu seisukohal, et viivitusi tuleks vähendada, kasutades selleks vajadusel ka rahaliste vahendite koondamist perioodi algusse.
Therefore the Parliament considers that delays should be reduced, if necessary also by frontloading funding.
Euroopa Parlament rõhutas ühtlasi, et struktuuripoliitikaga seotud maksete tegemisel täheldatud viivitused tulenevad osaliselt ülemäära piiravatest menetlustest, mida tuleb lihtsustada.
The EP also emphasised that the delays recorded in implementation of the payments related to structural policy are due in part to overly restrictive procedures, which must be simplified.
Sellega seoses tasuks meelde tuletada 21. novembri 2008. aasta lepituskomitee koosolekul tehtud makseid ja ühtekuuluvuspoliitika rakendamist käsitlevaid Euroopa Parlamendi avaldusi, milles Euroopa Parlament kordas veel kord nõudmist, et liikmesriigid võtaksid kõiki vajalikud meetmed ühtekuuluvuspoliitika nõuetekohase rakendamise tagamiseks, muu hulgas ettenähtud tähtaegade jooksul.
One should recall the statements adopted by the European Parliament at the Conciliation meeting of 21 November 2008 on payments and implementation of the cohesion policy in which the European Parliament reiterated its request that the Member States should adopt all the measures required to ensure that the cohesion policy is properly implemented, i.e. also within the foreseen deadlines.
Euroopa Parlament on ühtlasi väljendanud kriitikat eesmärgiga vähendada käesoleva ja järgmise aasta täitmata kulukohustusi struktuurifondide suhtes kohaldatavast n+1, n+2 ja n+3 reeglist hoolimata.
Criticism has also been expressed by the Parliament aiming to reduce the outstanding commitments (RAL) for the current year and next, notwithstanding the rule N+ 1, N+2 and N+3 which is of application for the Structural Funds.
Euroopa Parlamendi kontroll haldus- ja kontrollisüsteemide üle
EP control over the Management and Control Systems.
Eelarve teist lugemist käsitleva lepituskomitee 2008. aasta novembri koosolekul võttis Euroopa Parlament koos komisjoni ja nõukoguga vastu ka ühisavalduse haldus- ja kontrollisüsteemide ülevaatamise vajalikkuse kohta.
In November 2008, on the occasion of the Conciliation for the second reading of the budgetary procedure, the European Parliament also adopted a joint declaration with the Commission and the Council on the need to overview the MCS.
Selle tulemusel esitab komisjon igakuiselt Euroopa Parlamendile süsteemide arendamise ja nende vastuvõtmise aruande.
This brought the Commission to monthly report to the Parliament about the evolution on the systems and their approval.
Institutsioonidevahelised kohustused ühtekuuluvuspoliitika toimimise parandamiseks
Interinstitutional engagements in order to improve the functioning of the Cohesion Policy
Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtsid 2. aprilli 2009. aasta kolmepoolsel kohtumisel vastu ühisavalduse ühtekuuluvuspoliitika rakendamise kohta.
During the trialogue held on 2 April 2009 between the Parliament, the Council and the Commission, the three Institutions approved a joint declaration on the implementation of the Cohesion Policy.
Selles avalduses nad „tunnistavad, et […] majandusele võib avaldada positiivset mõju struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi kiirendatud rakendamine mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) jaoks kokkulepitud ülemmäärade piires“.
In the declaration they "recognise that (…) the economy may benefit from accelerating the implementation of structural and cohesion funds within the ceilings of the agreed multiannual financial framework 2007-2013."
Nad märkisid ühtlasi, et „kehtestatud kontrolliraamistiku kohaselt ei saa vahemakseid teha enne, kui liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemid on tunnistatud nõuetele vastavaks“.
They also stated that "under the established control framework, interim payments cannot take place until management and control systems in Member States have been judged to be compliant with the requirements".
Ühtlasi kutsuti liikmesriike üles „esitama nii kiiresti kui võimalik oma haldus- ja kontrollisüsteemide ning vastavushindamiste kirjeldus, et komisjon saaks alustada kiiresti nende analüüsi“.
Moreover, Member States have been called to "submit the description of their management and control systems and the compliance assessments as soon as possible so as to allow the Commission to rapidly start their analysis".
Lõpetuseks märkisid kolm institutsiooni, et „seadusandja poolt vastu võetud õigusaktide muudatused lihtsustavad struktuurimeetmete rakendamist ning teevad vahemaksete tegemise suurte projektide jaoks võimalikuks enne seda, kui komisjon on need projektid ametlikult vastu võtnud“.
Finally the three institutions noted that "the modifications of the legislation being adopted by the legislative authority will simplify implementation of the structural actions and make interim payments possible for major projects before their formal adoption by the Commission."
Samal puhul kutsusid Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ning liikmesriike üles võtma järgmisi meetmeid:
On the same occasion the Parliament and the Council called on for the following actions to be undertaken by the Commission and the Member States:
– komisjoni kutsuti üles võtma kehtivas õigusraamistikus vajalikke meetmeid, et kiiresti hinnata haldus- ja kontrollisüsteemide kõige kriitilisemaid aspekte, võimaldades alustada vahemaksete tegemist enne 2010. aasta eelarve esimest lugemist Euroopa Parlamendis;
- the Commission to take the necessary measures, within the existing legal framework, to rapidly assess the most critical aspects of the management and control systems (MCS), enabling starting the interim payments before the European Parliament's first reading of the 2010 budget;
– liikmesriike kutsuti üles esitama kiiresti oma prioriteetsed suured projektid ning komisjoni kutsuti üles kiirendama nende projektide heakskiitmist, et tagada stabiilne ja kokkulepitud raamistik nende rakendamiseks;
- the Member States to rapidly submit their priority major projects and the Commission to accelerate their approval in order to have a stable and agreed framework for their implementation;
– komisjoni kutsuti üles andma aru liikmesriikide esitatud prioriteetsetest suurtest projektidest enne 2010. aasta eelarve esimest lugemist Euroopa Parlamendis;
- the Commission to report about the Member States' submission of their priority major projects before the European Parliament's first reading of the 2010 budget;
– komisjoni kutsuti üles tegema liikmesriikidega tihedat koostööd, et jõuda kiiresti kokkuleppele haldus- ja kontrollisüsteemide nõuetele vastavuse kõigis aspektides;
- the Commission to cooperate closely together with the Member States in order to have a rapid agreement on all aspects of compliance of the MCS;
– liikmesriike kutsuti üles rakendama 2009. aastal täielikult kõiki ELi eelarvest rahastatavaid meetmeid, et kiirendada majanduse elavnemist ja tagada vahemaksete regulaarne teostamine;
- the Member States to have all actions financed by the EU budget fully operational in 2009 in order to accelerate the economic recovery and to generate a steady flow of interim payments;
– komisjoni kutsuti üles esitama eelarvemenetluse eesmärgil hiljemalt 2009. aasta septembris rakendamist käsitlev aruanne.
- the Commission to present in September 2009 at the latest a report on the implementation for the purpose of the budgetary procedure;
Samas avalduses kutsuvad Euroopa Parlament ja nõukogu kontrollikoda ning eelarve täitmisele heakskiitu andvat institutsiooni üles võtma ELi rahaliste vahendite haldamise hindamisel arvesse seda aspekti ja samuti komisjoni kontrollitegevuse mitmeaastast laadi.
In the same declaration, the Parliament and the Council invite the "Court of Auditors and the discharge authority to take this issue into account, as well as the multiannual character of the Commission's control activity, when assessing the management of EU funds".
Ühtekuuluvuspoliitika on endiselt väga oluline majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste kaotamiseks Euroopa Liidu piirkondade vahel, kuna ELi sisesed erinevused on laienemise järel märgatavalt suurenenud.
The Cohesion policy remains a key priority for the European Union to fight the economic and social disparities amongst its regions, since after the enlargement the disparities within the EU have increased significantly.
Kuid Euroopa Parlament peab tegelike muutuste ja Euroopa piirkondade tõelise ühtekuuluvuse saavutamiseks nõudma fondide rakendamist käsitlevate menetluste lihtsustamist ja ratsionaalsemaks muutmist.
However in order to achieve real changes and real cohesion among the European regions the European Parliament has to urge the simplification and rationalisation of procedures concerning the implementation of the funds.
Euroopa Parlament peaks koostöös komisjoniga jälgima, milliseid väärtusi ja tulemusi on ühtekuuluvuspoliitika abil saavutatud (nt kui palju on SKP suurenenud või millisel määral on vähenenud töötus toetust saanud piirkonnas ning kas programmiga on tõepoolest saavutatud kavandamise etapis ette nähtud eesmärgid või mitte).
In cooperation with the European Commission the Parliament should monitor which values and results were produced by the Cohesion policy. (i.e.: to what extent has the GDP increased, or to what extent has the unemployment rate in the supported region decreased, and whether the program in fact has achieved the objectives set in the planning phase or not).
Meil tuleb väljendada selgelt oma seisukohta, et ühtekuuluvuspoliitika on Euroopa Liidu jaoks äärmiselt oluline, kuid assigneeringute edasine suurendamine on põhjendatav ainult programmide tegeliku edukusega.
We have to make it clear: Cohesion Policy is of utmost importance for the European Union, however only the real success of programs qualifies for any further increase of the appropriations.