natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Me kõik teame, et vaatamata üldistele edusammudele seoses hariduse ja koolituse tulemuslikkusega ELis suuremat osa 2010. aastaks seatud sihttasemeid ei saavutata.
We all know that despite a general improvement in education and training performance in the EU, the majority of the benchmarks set for 2010 will not be reached.
Praegu on sobiv hetk, et vaadata tehtu läbi ja anda hinnang sellele, mis halvasti läks.
Now is the perfect moment to review and assess what went wrong.
Komisjoni teatis
The Commission Communication:
Kõnealune dokument sisaldab aruannet haridus- ja koolituspoliitika edusammude kohta Euroopa tasandil ajavahemikul 2007–2009.
The document consists of a report on the progress on education and training policies at the European level during the period 2007-2009.
See tugineb liikmesriikide aruannete, tulemuslikkuse, näitajate ja sihttasemete üksikasjalikule hindamisele, keskendudes peamiselt 2006. aasta võtmepädevusi käsitleva soovituse rakendamisele.
It is based on a detailed assessment of national reports and performance alongside a set of indicators and benchmarks, focusing mainly on the implementation of the 2006 Recommendation on Key Competences.
Aruanne võtab arvesse ka riiklike elukestva õppe strateegiate arengut ja reforme, mis viidi ellu, et muuta kutseharidus ja -koolitus atraktiivsemaks, tööturu vajadustele paremini vastavaks ning ajakohastada kõrgharidust.
The report takes also into consideration the development of national lifelong learning strategies and the reforms undertaken to make vocational education and training (VET) more attractive and better suited to labour market needs, and to modernise Higher Education.
Samuti käsitleb kõnealune teatis viimasel ajal ilmnenud ning eelkõige algatuses „Uute töökohtade jaoks uued oskused” nimetatud probleeme.
Finally, it addresses newly identified challenges, in particular those related to the ‘New Skills for New Jobs’ initiative.
Lisaks tehtud edusammude väljatoomisele ja nende valdkondade määratlemisele, kus saab rohkem ära teha, pakub teatis välja mitmeid meetmeid selles valdkonnas tehtud jõupingutuste suurendamiseks.
Besides indicating the progress made and identifying the areas where more can be done, the Communication also proposes a series of measures to drive forward the efforts undertaken in this area.
Ülevaade hetkeolukorrast
Overview of the current state of play:
2010. aasta ühise eduaruande eelnõu toob esile järgmised viimaste aastate jooksul hariduse ja koolitusega seotud eesmärkide raames saavutatud edusammud:
The 2010 draft joint progress report points out the improvements achieved in the education and training objectives during the last years:
· Võtmepädevuste integreerimine
· Integration of key competences
– Olulist edu on saavutatud koolide õppekavade osas.
- Significant progress has been achieved in school curricula.
Traditsioonilised ainevaldkonnad, nagu emakeel, võõrkeeled või matemaatika ja loodusteadused, on muudetud õppekava läbivaks ja rohkem pööratakse tähelepanu teadmiste rakendamisele päriselus.
Traditional subjects, such as mother tongue and foreign language learning or mathematics and science are being treated in a more cross-curricular way and with more useful applications to real life.
– Mõned riigid on koostanud konkreetseid strateegiaid või tegevuskavasid põhioskuste taseme tõstmiseks, seda eelkõige lugemise, matemaatika ja loodusteaduste valdkonnas.
- Some countries have created specific strategies or action plans to raise basic skill levels, notably in reading, maths and science.
– Järjest enam on täheldatud näiteid ettevõtlikkuse edendamisest partnerluse kaudu ettevõtetega või siis õpilaste endi juhitud miniettevõtete tegutsemise kaudu.
- An increasing number of examples of promoting entrepreneurship have being identified, such as partnerships with enterprises or the development of student-run mini-businesses.
· Elukestva õppe strateegiate edasiarendamine
· Development of lifelong learning strategies
– Enamik ELi riike on võtnud vastu konkreetsed elukestva õppe strateegiad ja jõupingutusi on tehtud erinevate haridussüsteemide vahel paindlike õppeviiside toetamiseks.
- Most of the EU countries have adopted specific lifelong learning strategies and efforts have been made to support flexible learning pathways between different education systems.
– Edusamme on tehtud ka riiklike kvalifikatsiooniraamistike väljatöötamisel ja nende ühtlustamisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga.
- Improvement has also been made in developing national qualifications frameworks and in referencing them to the European Qualifications Framework (EQF)
· Kutseharidus ja -koolitus
· Vocational education and training
– Kutsehariduse ja -koolituse atraktiivsust on parandatud osana Kopenhaageni protsessist ja enamik ELi riike on pidanud esmatähtsaks kvaliteeditagamise süsteemide rakendamist kooskõlas Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise võrdlusraamistikuga
- The attractiveness of the VET systems has been tackled as part of the Copenhagen process and most of the EU countries have prioritised the adoption of the European Quality Assurance Reference Framework in VET
– Suurt tähelepanu on pööratud kutseharidus- ja koolitussüsteemis töötavate õpetajate ja koolitajate professionaalsusele ja järjest enam kasutatakse moodulite struktuuri, et muuta kutseharidus ja -koolitus paindlikumaks vastavalt õppijate ja ettevõtjate vajadustele.
- A particular focus has been placed on the professionalization of VET teachers and trainers and modularisation is increasingly used to make VET more flexible to the needs of learners and business.
· Kõrghariduse ajakohastamine
· Modernisation of Higher Education
– ELi riikides on kasvanud teadlikkus sellest, et elukestva õppe kättesaadavaks muutmine mittetraditsioonilistele õppuritele on fundamentaalse tähtsusega.
- There is the growing belief in EU countries that non-traditional learners’ access to lifelong learning is fundamental.
Enamik riike on võtnud meetmeid, et suurendada sotsiaal-majanduslikult halvemas olukorras olevate õpilaste osalust.
Most of them have set up measures to enhance the participation of socio-economically disadvantaged students.
Raportööri märkused ja lahendamist vajavad ülesanded
Rapporteur’s remarks and challenges ahead:
Kuigi saavutatud edu on märgatav, tuleb leida lahendus veel järgmistele probleemidele.
Although progress is visible, some challenges still need to be addressed:
1– Pädevuspõhise lähenemisviisi parandamine
1 – An improvement on the competence based approach
Vaatamata võtmepädevuste raamistiku kasutamisel
Despite the good progress that has been made in the use of the Key Competences framework
Eriti olulised on läbivad pädevused, nagu infotehnoloogiline pädevus, õppimisvõime, sotsiaalne ja kodanikupädevus, algatusvõime ja ettevõtlikkus ning kultuuriteadlikkus.
Especially important are the development of transversal key competences such as digital competence, the ability to learn to learn and social and civic competences, a sense of initiative and entrepreneurship and cultural awareness.
Sel eesmärgil märgiti ära mitmed keeleoskuse strateegiad, mida võiks rakendada, näiteks õpetajate pädevuste hindamise toetamine, hindamismeetodite ajakohastamine ja õppetöö korraldamise uute viiside kasutuselevõtt.
To this end, the communication mentioned several strategies which could be put in place such as supporting teachers’ competence development, updating assessment methods and introducing new ways of organising learning.
Raportöör peab teiseks väga oluliseks asjaoluks varajases lapsepõlves omandatava hariduse kvaliteedi tähtsust võtmepädevuste varajase omandamise alusena.
Another concern of the Rapporteur is the importance of high quality early childhood education as the milestone for early acquisition of key competences.
Eriti oluline on rõhutada võtmepädevuste arengut kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse raames.
It is particularly important to give emphasis to the development of key competences in VET and Adult Learning.
Kutsehariduse ja -koolituse puhul ei ole võtmepädevuste ulatusala täielikult kaetud.
In the case of VET, the full range of such competences is not totally covered.
Näiteks tuleks rohkem tähelepanu pöörata võõrkeelte ja läbivate võtmepädevuste õppimisele.
For instance, more attention should be given to the learning of foreign languages and transversal key competences.
2 – Rohkem tähelepanu kirjaoskusele ja ebasoodsas olukorras olevatele isikutele.
2 – More action on literacy and the disadvantaged
Seoses lugemisoskusega on täheldatud lugemisoskuse halvenemist.
Regarding literacy, deterioration in the performance on reading skills is identified.
On vaja tõhusamaid riiklikke algatusi teiste selliste võtmepädevuste omandamiseks, mis sõltuvad suuresti lugemise ja tõlgendamise pädevustest.
There is a need for more effective national initiatives for the acquisition of the other key competences greatly depends on the capacity of reading and interpreting.
Ebasoodsas olukorras olevate õpilaste puhul nähakse õppimises isiklikuma lähenemisviisi kasutamist kui meetodit, millega on saavutatud häid tulemusi.
As for the disadvantaged pupils, a personalised approach to learning is seen as a method which has produced good results.
3 – Parem elukestva õppe süsteemide rakendamine
3 – Better implementation of lifelong learning systems.
Aruanne näitab, et seda valdkonda iseloomustab püsiv vajadus parandada sidusust ja laiendada strateegiate ulatust.
The report shows that there is still a need to improve the coherence and broaden the scope of the strategies on this field.
Need peaksid katma pikemaid ajavahemikke, pakkuma võimalusi kõigile vanusetasemetele, neid tuleb pidevalt läbi vaadata ja hinnata ning uuendada.
They should cover longer time periods, provide opportunities for all age levels, be subject to revision and assessment and be further developed.
Samuti on vaja paremini kaasata sidusrühmi ning teha suuremat koostööd poliitiliste organisatsioonidega.
A greater involvement of stakeholders and better cooperation between political actors is also desirable.
4 – Kutsehariduse ja -koolituse ning kõrghariduse ajakohastamine
4 – Modernisation of VET and higher education
Nagu algatuse „Uute töökohtade jaoks uued oskused” raames välja toodi, ei suuda kutseharidus ja -koolitussüsteemid piisavalt kiiresti reageerida sellele, et vajadused kvalifikatsiooni ja oskuste osas kõigi eelduste kohaselt suurenevad.
As set out in the New Skills for New Jobs initiative, the mismatches between skills levels and job requirements will most likely grow if VET systems are not able to respond to the new qualifications and skills requirements.
Üha rohkem on vaja tihendada sidemeid ettevõtetega ning on äärmiselt oluline arendada uusi ja atraktiivsemaid perspektiive kvalifikatsiooni parandamiseks ning liikuvuse edendamise võimalusi kutsehariduses ja -koolituses osalevate õpilaste jaoks.
Closer relations with the world of business are increasingly needed and it is crucial to develop new, more attractive qualification perspectives and mobility opportunities for students enrolled in VET
Nii riikliku kui ka erasektori investeeringud kõrgharidusse on jätkuvalt probleem.
Regarding higher education, investment from public and private sources remains a challenge.
Ka struktuurilised ja kultuurilisest taustast tulenevad takistused muudavad nende jaoks, kes juba töötavad, kõrghariduse omandamise keeruliseks.
There are also structural and cultural barriers which make it difficult for the population in the workforce to feel encouraged to enrol in higher education.
5 – Partnerlusel põhineva lähenemisviisi edendamine
5 – Extending the partnership approach
Teatis rõhutab haridusasutuste ja teiste valdkondade – eelkõige tööturu – vahelise partnerluse olulisust.
The Communication emphasises the importance of partnerships between education institutions and other areas, particularly the labour market.
Seda mudelit tuleks kohaldada kõigil haridustasanditel, eriti kutsehariduses ja -koolituses ning elukestvas õppes.
This model should be applied at all levels of education, especially VET and lifelong learning.
Õpetajate koolitamine on väga oluline ja arvestada tuleb õpetajate liikuvuse toetamisega.
Teacher training is essential and support to increase the mobility of teachers needs to be considered.
Raportöör soovib arutelu seoses õpetajate tulevikuga, võttes arvesse uue töökeskkonna poolt esitavaid uusi nõudmisi.
The Rapporteur asks for some reflexion concerning the future of teacher training, taking into account the new requirements of the new job environment.
7 – Muud märkused
7 – Other remarks
Raportöör soovib rõhutada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta 2010 olulisust.
The Rapporteur would like to refer the importance of the 2010 European Year for Combating Poverty and Social Exclusion.
Vastavalt Eurobaromeetri 2009. aasta uuringule vaesuse ja tõrjutuse kohta on hariduse, koolituse või oskuste puudumine kõige rohkem tajutav vaesuse põhjustaja üksikisiku tasandil.
According to the Eurobarometer Survey on Poverty and Exclusion 2009 the lack of education, training or skills are amongst the most widely perceived ‘personal’ reasons behind poverty.
Samuti võimaldab Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 tööturul osalejatel mõista, et vabatahtlik tegevus kujutab endast rikastavat ja eneseteostust võimaldavat mitteformaalset õppimiskogemust sotsiaalsete oskuste ja pädevuste arendamise kaudu ja samal ajal antakse omapoolne suur panus Euroopa ühiste väärtuste, nagu solidaarsus ja sotsiaalne ühtekuuluvus, tugevdamisse.
Also the 2011 European Year of Volunteering will enable participants to understand that voluntary activities constitute an enriching and personal fulfilling non-formal learning experience through the development of social skills and competences, strongly contributing to the strengthening of common European values as solidarity and social cohesion.
Vabatahtlikul tegevusel on suur, kuid siiani piisavalt kasutamata potentsiaal Euroopa sotsiaalseks ja majanduslikuks arenguks.
Volunteering has a great, but so far under-exploited, potential for the social and economic development of Europe.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus Bulgaaria Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori tegevuse lõpetamiseks antava ühenduse rahalise abi kohta – „Kozloduy programm”
on the proposal for a Council regulation on Community financial assistance with respect to the decommissioning of Units 1 to 4 of the Kozloduy Nuclear Power Plant in Bulgaria - 'Kozloduy Programme'
eelarvekomisjonI ARVAMUS.......................................................................................26
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................26
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS.........31
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 31
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Bulgaaria Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori tegevuse lõpetamiseks antava ühenduse rahalise abi kohta – „Kozloduy programm”
on the proposal for a Council regulation on Community financial assistance with respect to the decommissioning of Units 1 to 4 of the Kozloduy Nuclear Power Plant in Bulgaria - 'Kozloduy Programme'
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2009)0581 );
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0581 ),
– võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva akti artiklit 30, mis puudutab Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori sulgemist;
– having regard to Article 30 of the Act concerning the conditions of Accession of the Republic of Bulgaria and Romania and the adjustments to the treaties on which the European Union is founded, concerning Reactors 1 to 4 of the Kozloduy nuclear power plant in Bulgaria,
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Tuumaohutus Euroopa Liidus” ( KOM(2002)0605 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'Nuclear safety in the European Union' ( COM(2002)0605 ),
– võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 30, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C7-0289/2009 );
– having regard to Article 203 of the Euratom Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0289/2009 ),
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi ( A7‑0142/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Budgets and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7‑0142/2010 ),
(1) Bulgaaria võttis kohustuse sulgeda Kozloduy tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori 31. detsembriks 2002 ning kolmanda ja neljanda reaktori 31. detsembriks 2006 ning lõpetama seejärel nende tegevuse.
(1) Bulgaria committed itself to the closure of Units 1 and 2 and Units 3 and 4 of the Kozloduy Nuclear Power Plant by 31 December 2002 and 31 December 2006, respectively and to the subsequent decommissioning of these units.
Euroopa Liit on väljendanud valmisolekut anda finantsabi kuni aastani 2009, pikendades Phare programmi alusel ette nähtud ühinemiseelset abi, mis oli ette nähtud Bulgaaria jõupingutuste toetamiseks tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisel.
The European Union expressed its willingness to continue to provide financial assistance up to 2009 as an extension of the pre-accession aid planned under the Phare programme in support of Bulgaria's decommissioning efforts.
(1) Bulgaaria nõustus 2005. aastal ühinemisläbirääkimiste raames sulgema Kozloduy tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori 31. detsembriks 2002 ning kolmanda ja neljanda reaktori 31. detsembriks 2006 ning lõpetama seejärel nende tegevuse.
(1) During the accession negotiations in 2005, Bulgaria agreed to the closure of Units 1 and 2 and Units 3 and 4 of the Kozloduy Nuclear Power Plant by 31 December 2002 and 31 December 2006, respectively and to the subsequent decommissioning of these units.
Euroopa Liit on väljendanud valmisolekut anda finantsabi kuni aastani 2009, pikendades Phare programmi alusel ette nähtud ühinemiseelset abi, mis oli ette nähtud Bulgaaria jõupingutuste toetamiseks tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisel.
The European Union expressed its willingness to continue to provide financial assistance up to 2009 as an extension of the preaccession aid planned under the Phare programme in support of Bulgaria's decommissioning efforts.
Ühtlasi kinnitas Euroopa Liit, et finantsabi vaadatakse läbi ajavahemikul 2007–2013 antava ühenduse abi üldise läbivaatamise raames.
The European Union also gave assurances at that time that the financial assistance would be considered as part of an overall review of Community support for the period 2007-2013.
(2) Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevas 2005. aasta lepingus ning eelkõige Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingute muudatusi käsitleva akti artiklis 30 kehtestati Bulgaaria kohustust sulgeda Kozloduy tuumaelektrijaama kolmas ja neljas reaktor silmas pidades abiprogramm (edaspidi „Kozloduy programm”), mille eelarve aastateks 2007–2009 oli 210 miljonit eurot.
(2) The 2005 Treaty concerning the accession of the Republic of Bulgaria and Romania to the European Union, and in particular Article 30 of the Act concerning the conditions of accession of the Republic of Bulgaria and Romania and the adjustments to the Treaties on which the European Union is founded, established in view of Bulgaria's commitment to close Unit 3 and Unit 4 of the Kozloduy Nuclear Power Plant an assistance programme (hereinafter referred to as ‘Kozloduy Programme’) with a budget of EUR 210 million for the period 2007 to 2009.
(2) Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevas 2005. aasta lepingus ning eelkõige Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingute muudatusi käsitleva akti artiklis 30 kehtestati Bulgaaria kohustust sulgeda Kozloduy tuumaelektrijaama kolmas ja neljas reaktor silmas pidades abiprogramm (edaspidi „Kozloduy programm”), mille eelarve aastateks 2007–2009 oli 210 miljonit eurot.
(2) The 2005 Treaty concerning the accession of the Republic of Bulgaria and Romania to the European Union, and in particular Article 30 of the Act concerning the conditions of accession of the Republic of Bulgaria and Romania and the adjustments to the Treaties on which the European Union is founded, established in view of Bulgaria's commitment to close Unit 3 and Unit 4 of the Kozloduy Nuclear Power Plant an assistance programme (hereinafter referred to as ‘Kozloduy Programme’) with a budget of EUR 210 million for the period 2007 to 2009 .
Abiprogramm hõlmab Kozloduy tuumaelektrijaama sulgemise tagajärjel väheneva võimsuse korvamiseks antavat abi.
That programme includes assistance to cover the capacity loss as a consequence of the closure of Kozloduy nuclear power plant .
Finantsabi eesmärk on Kozloduy tuumaelektrijaama sulgemise probleemi terviklik lahendamine, võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi finantskoormust integratsiooniprotsessis Euroopa Liiduga.
The financial assistance aims at the complex solution of the closure of NPP Kozloduy, including the financial burden of the Republic of Bulgaria in the process of integration into the European Union.
(2 a) Ühenduse solidaarsuse ja võrdse kohtlemise põhimõtted nõuavad täna nagu ka minevikus erapooletut lähenemisviisi liikmesriikidele, kes vajavad toetust tuumarajatiste tegevuse lõpetamiseks tulenevalt oma kohustustest sulgeda tuumaelektrijaamade reaktorid, nagu see on sätestatud nende ühinemislepingutes või lisaprotokollides.
(2a) The principles of Community solidarity and equal treatment require an even-handed approach to be taken, now as in the past, to Member States in need of support funding for nuclear decommissioning, following commitments to close nuclear power plants units, as laid down in their Accession Treaties or in attached Protocols.
(4) Euroopa Liit tunnustab Bulgaaria jõupingutusi ning 2009. aastani eraldatud ühenduse vahendeid kasutades tehtud edusamme, mis on saavutatud Kozloduy programmi raames tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise ettevalmistusetapis, ning tunnistab vajadust täiendava finantstoetuse järele pärast 2009. aastat, et neid edusamme tegelike demonteerimistoimingute käigus jätkata.
(4) The Union recognises the effort made and the good progress achieved by Bulgaria in the decommissioning preparation stage of the Kozloduy Programme utilising the community funds put in place until 2009, and the need for further financial support beyond 2009 in order to continue the progress with the actual dismantling operations.
(4) Euroopa Liit tunnustab Bulgaaria jõupingutusi ning 2009. aastani eraldatud ühenduse vahendeid kasutades tehtud edusamme, mis on saavutatud Kozloduy programmi raames tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise ettevalmistusetapis, ning tunnistab vajadust täiendava finantstoetuse järele pärast 2009. aastat, et neid edusamme tegelike demonteerimistoimingute käigus kooskõlas 2005. aasta ühinemislepinguga ja kõrgeimaid ohutusstandardeid kohaldades jätkata.
(4) The Union recognises the effort made and the good progress achieved by Bulgaria in the decommissioning preparation stage of the Kozloduy Programme utilising the community funds put in place until 2009, and the need for further financial support beyond 2009 in order to continue the progress with the actual dismantling operations in accordance with the 2005 Accession Treaty, whilst applying the highest safety standards .