natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Väljavalitud BONUSe projektidele antud toetuste haldusjuhtimine toimub tsentraliseeritult BONUS EEIG vastutusel.
The administrative management of the grants awarded to the selected BONUS projects shall be handled centrally under the responsibility of the BONUS EEIG.
3.3 Muu tegevus
3.3 Further Activities
Punktides 3.1 ja 3.2 sätestatud BONUSe haldamise kõrval tegeleb BONUS EEIG ka järgmise tegevusega:
Besides the management of the BONUS set out in points 3.1 and 3.2., the BONUS EEIG shall also engage in the following activities:
(a) strateegilise uurimiskava ja uurimisteemade prioriteetsuse korrapärane ajakohastamine punktis 2.2.2 osutatud laiaulatusliku sidusrühmadega konsulteerimise põhjal, et võtta arvesse esilekerkivaid vajadusi ning eelnevalt rakendatud projektikonkursside tulemusi;
(a) regular updating of the Strategic Research Agenda and prioritisation of research themes to take account of emerging needs and results and outcome of the previously implemented calls and on the basis of the wide stakeholder consultation procedures referred to in point 2.2.2;
(b) BONUSe raames rahastatavates projektides osalevate riikidevaheliste ja valdkondadevaheliste uurimisrühmade juurdepääsu hõlbustamine ainulaadsetele teadusuuringute infrastruktuuridele ja rajatistele;
(b) facilitating access for trans-national and multidisciplinary research teams from BONUS funded projects to unique research infrastructures and facilities;
(c) teaduse ja poliitika tõhusa koostoime edendamine, et tagada uurimistulemuste optimaalne kasutuselevõtt;
(c) promoting an effective science-policy interface to ensure an optimal uptake of research results;
(d) osalevate riikide poolse rahastamise kindlustamine, mis tagaks algatuse jätkusuutlikkuse ka siis, kui liidu rahastamine pärast algatuse BONUS rakendamist lõpeb;
(d) securing funding by the Participating States that would ensure sustainability of the initiative without Union funding in the post BONUS period;
(e) tihedam koostöö piirkondlike keskkonnauuringute programmide ja Euroopa muude merepiirkondadega seotud asjaomaste teadusringkondade vahel;
(e) increased collaboration between the regional environmental research programmes with the relevant science communities in the other European sea basins;
(f) teabevahetus ja teabe levitamine;
(f) communication and dissemination activities.
(g) ühtlustamise ja tõhustamise tagamiseks asub BONUS EEIG ennetavalt jagama parimat tava Euroopa muude merepiirkondade tasandil ning seda üleeuroopalisel tasandil ulatuslikult väljendama.
(g) BONUS EEIG shall proactively engage in the sharing of best practice to the other European regional sea basins, as well as good articulation to the pan-European level to secure harmonisation and streamlining.
Toetused rakendusetapi jooksul
Contributions during the Implementation Phase
Osalevad riigid ja liit kaasrahastavad BONUSe rakendamisetappi vähemalt viie aasta jooksul, kuni kõik BONUSe alusel rahastatud projektid on täielikult lõpetatud, tingimusel et täidetud on liidu kulukohustused kuni 2013. aastani ning kõik aruandekohustused komisjoni ees.
The implementation phase of BONUS is co-funded by the Participating States and the Union over a minimum five-year period until the full life-cycle of all BONUS funded projects is closed, provided that commitments from Union are done up to 2013 and all obligations to report to the Commission are fulfilled.
Liidu toetus on rakendusetapil samaväärne rahalise toetuse ja mitterahalise infrastruktuuritoetusega, mida osalevad riigid annavad BONUS EEIG kaudu BONUSe projektideks ning BONUS EEIG rakendusetapis kantud jooksvateks kuludeks.
The Union contribution during the implementation phase shall match the cash, in-kind infrastructure contributions of the Participating States to BONUS projects made through the BONUS EEIG as well as the running costs incurred by the BONUS EEIG in the implementation phase.
Kõnealused jooksvad kulud ei tohi ületada 5 miljonit eurot.
These running costs cannot exceed EUR 5 million.
▌BONUS EEIG saab liidu toetuse ja haldab seda .
▌ The BONUS EEIG shall be the recipient and administrator of the Union contribution.
Osalev riik võib otsustada, et haldab oma riiklikku rahastamist ise ja annab oma rahalise toetuse ainult kesksel tasandil väljavalitud siseriiklikele teadusuuringutele, või lubada oma rahalist panust BONUS EEIG poolt keskselt hallata.
A Participating State may decide to administer its own national funding and to devote its cash contribution exclusively to domestic research that is selected at central level or to have its cash contribution administered centrally by the BONUS EEIG .
Kooskõlas artikli 5 lõikes 2 osutatud iga-aastastes rahastamislepingutes kokku lepitud tingimustega antakse liidu rahalist toetust tõendite põhjal, mis näitavad osalevate riikide rahalise toetuse maksmist BONUSe alusel toetuse saajatele või EEIG-le ja mitterahalise infrastruktuuritoetuse andmist BONUSe projektidele.
Subject to the conditions agreed in the annual financial agreements referred to in Article 5(2) the Union financial contribution shall be disbursed on the basis of evidence of payment of the cash contribution of the Participating States to the BONUS beneficiaries or EEIG and of provision of in-kind infrastructure contributions for BONUS projects.
BONUS EEIG vastutab selle eest, et toetuse saajad kasutavad BONUSe rahalisi vahendeid nõuetekohaselt; see määratakse kindlaks BONUS EEIG enda või tema nimel teostatava rakendatavate projektide sõltumatu finantskontrolliga.
The proper use of BONUS funding by the beneficiaries is the responsibility of the BONUS EEIG, and shall be established by the independent financial auditing of projects to be carried out by the BONUS EEIG, or on its behalf.
3.5 BONUSe projektide rahastamine
3.5 Funding of BONUS Projects
Kui artikli 3 lõike 3 punktist f ei tulene teisiti, hõlmab BONUSe projektide rahastamine 100 % abikõlblikke kulusid, mida arvutatakse ühiste rahastamiseeskirjade ja ühiste rahastamismäärade põhjal, mille BONUS EEIG kehtestab rakendusviisides ning millele komisjon rakenduslepingus nõusoleku annab.
Subject to point (f) of Article 3(3), funding of BONUS projects shall cover up to 100 % of the eligible costs to be calculated according to common funding rules and common funding rates, as established by the BONUS EEIG in the Implementation Modalities and agreed by the Commission in the Implementation Agreement.
BONUSE JUHTIMINE
GOVERNANCE OF BONUS
Algatust BONUS haldab BONUS EEIG oma sekretariaadi kaudu.
The BONUS shall be managed by BONUS EEIG through its Secretariat.
BONUS EEIG lõi algatuse BONUS haldamiseks järgmised struktuurid: juhtkomitee, sekretariaat, nõuandekogu, sektoripõhiste teadusuuringute foorum ja projektikoordinaatorite foorum.
BONUS EEIG has established the following structures for the purposes of BONUS : Steering Committee, Secretariat, Advisory Board, Forum of Sector Research, and the Forum of Project Coordinators.
Juhtkomitee on BONUS EEIG kõrgeim organ, moodustades selle otsuseid tegeva organi ja sekretariaati juhtiva nõukogu.
The Steering Committee shall be the highest authority of the BONUS EEIG, forming its decision-making body and board governing its secretariat.
Juhtkomitee koosneb teadust rahastavate organisatsioonide ja haldusasutuste kõrgematest ametnikest, kelle nimetavad BONUS EEIG liikmed.
The Steering Committee shall be composed of senior officers of the research funding and management institutions appointed by the members of the BONUS EEIG.
Komiteed juhatab eesistuja, kelle ametikoht vahetub igal aastal BONUS EEIG liikmete vahel.
It shall be presided by the Chairperson, a position that shall be rotated annually between the BONUS EEIG members.
Eelmine, ametisolev ja järgmine eesistuja moodustavad täitevkomitee , mis toetab sekretariaati strateegilise tähtsusega küsimustes.
The previous, current and future chairpersons shall form the Executive Committee that supports the Secretariat concerning matters of strategic importance.
Sekretariaadi ettepanekuid arvesse võttes otsustab juhtkomitee BONUSe strateegilised suunad, sealhulgas BONUSe määratlemise ja ajakohastamise, projektikonkursside kavandamise, eelarve jaotuse, abikõlblikkus- ja valikukriteeriumide, hindajate valimise, rahastatavate BONUSe projektide pingerea heakskiitmise, rahastatavate BONUSe projektide edusammude jälgimise ning sekretariaadi piisava ja nõuetekohase järelevalve üle algatusega BONUS seotud töös.
Taking account of proposals by the Secretariat the Steering Committee shall decide on the strategic orientation of the BONUS , including the decisions on defining and updating the BONUS , on the planning of call for proposals, on the budget profile, on the eligibility and selection criteria, on the pool of evaluators, on the approval of the ranking list of the BONUS projects to be funded, on the monitoring of progress of the funded BONUS projects and on the supervision of the adequate and orderly work of the Secretariat concerning the BONUS .
Sekretariaati juhib peadirektor, kes viib ellu juhtkomitee otsuseid ning tegutseb BONUSe peamise esindajana nii komisjoni kui ka mitmesuguste riiklike rahastamisasutuste juures.
The Secretariat shall be headed by the Executive Director who shall implement the decisions of the Steering Committee and shall act as the principal representative of the BONUS to both the Commission and the various national funding agencies.
Sekretariaat vastutab BONUSe üldise kooskõlastamis- ja järelevalvetegevuse, konkursikutsete avaldamise ning projektikonkursside hindamise ja rakendamise ning rahastatavate projektide järelevalve eest nii lepingulisest kui ka teaduslikust seisukohast ja juhtkomiteele edusammudest aru andmise eest.
The Secretariat shall be responsible for the overall coordination and monitoring of activities of BONUS , the publication, evaluation and implementation of the calls and the monitoring of the funded projects, both from the contractual as well as scientific point of view and for reporting on progress to the Steering Committee.
Samuti vastutab sekretariaat sidusrühmade ja nõuandekoguga konsultatsioonide korraldamise, konsultatsioonide tulemuste ja strateegilise uurimiskava järgneva lõimimise ja ühtlustamise ning teaduse ja poliitika tõhusa koostoime edendamise eest.
It shall also be responsible for the planning and organisation of consultations with the stakeholders and the Advisory Board and their subsequent integration and streamlining into the Strategic Research Agenda and the promotion of effective science-policy interfaces.
Nõuandekogu abistab juhtkomiteed ja sekretariaati.
The Advisory Board shall assist the Steering Committee and Secretariat.
See koosneb kõrge rahvusvahelise mainega teadlastest ning asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas näiteks turismi, taastuvenergia, kalanduse ja vesiviljeluse, meretranspordi ja biotehnoloogia valdkondade ja tehnoloogiate pakkujate esindajatest; need sidusrühmad hõlmavad nii tööstust kui ka kõnealustest valdkondadest huvitunud kodanikuühiskonna organisatsioone, muid integreeritud Läänemere uurimisprogramme ja teisi Euroopa piirkondlike meredega seotud organisatsioone.
It shall be composed of scientists of high international reputation, representatives of relevant stakeholders, including for example, tourism, renewable energies, fisheries and aquaculture, maritime transport, biotechnology and technology providers and including both industry and civil society organisations with an interest in these sectors, other integrated Baltic research programmes and other European regional seas.
Nõuandekogu annab sõltumatuid nõuandeid, suuniseid ja soovitusi BONUSe teaduslikes ja poliitikaalastes küsimustes.
It shall provide independent advice, guidance and recommendations, regarding scientific and policy related issues of the BONUS .
See hõlmab nõuandeid BONUSe eesmärkide, prioriteetide ja suuna, BONUSe toimimise tugevdamise viiside ning algatuse teaduslike väljundite esitamise ja kvaliteedi, suutlikkuse tõstmise, võrgustike moodustamise ja töö asjakohasuse kohta BONUSe eesmärkide saavutamiseks.
That includes advice on the objectives, priorities and direction of the BONUS , ways of strengthening the performance of the BONUS and delivery and the quality of its research outputs, capacity building, networking, and the relevance of the work to achieve the objectives of the BONUS .
Samuti aitab nõuandekogu kasutada ja levitada BONUSe tulemusi.
It shall also assist in the use and dissemination of the results of the BONUS .
Sektoripõhiste teadusuuringute foorum koosneb ministeeriumide esindajatest ja teistest Läänemere süsteemi teadusuuringute ja juhtimisega tegelevatest isikutest.
The Forum of Sector Research shall be composed of representatives from ministries and other actors dealing with Baltic Sea System research and governance.
Korra aastas tuleb foorum kokku nõupidamisele, kus arutatakse BONUSe tulemusi ja esilekerkivaid uurimisvajadusi otsuste tegemise seisukohast.
It shall convene once a year as a consultation meeting that discusses the outcomes of BONUS and emerging research needs from the decision-making perspective.
Foorum edendab teadusuuringute, sealhulgas asjakohaste sektoripõhiselt rahastatud teadusuuringute integreerimist terves Läänemere piirkonnas ning ühiste infrastruktuuride kasutamist ja kavandamist.
It shall serve as the forum for advancing the pan-Baltic integration of research including relevant sectorally-funded research and the use and planning of joint infrastructures.
Projektikoordinaatorite foorum koosneb BONUSe kaudu rahastatavate projektide koordinaatoritest.
The Forum of Project Coordinators shall be composed of co-ordinators of projects funded through the BONUS .
Foorum abistab sekretariaati BONUSe teadusliku kooskõlastamise ning uuringutulemuste integreerimise ja sünteesimisega seotud küsimustes.
It shall assist the Secretariat in matters dealing with the scientific coordination of BONUS and the integration and synthesis of the research results.
Läänemeri on juba mõnda aega olnud Euroopa Liidu „sisemeri”, mistõttu on vaja ühismeetmeid ühenduse tasandil, et reageerida siin Euroopa ühistele probleemidele ja toetada Läänemere piirkonna jätkusuutlikku arengut.
Already for some years, the Baltic Sea has become the "inland sea" of European Union, thus requiring a common action on Community level to tackle these common European challenges and to support Baltic Sea regions sustainable development.
Läänemere piirkonnas korraldatakse küll hulgaliselt teadusuuringuid, kuid selline tegevus on paljuski kooskõlastamata, killustatud ja sõltub liialt riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi piiratud uurimisvõimalustest.
While many research activities are taking place in the Baltic Sea Region, for a large part these activities remain uncoordinated, fragmented and too dependent on the limited research possibilities available at national, regional or local level.
Seega on kindlasti vaja ühiselt kokku lepitud piirkondlikku tegevuskava.
Thus, there is a definite need of a jointly agreed regional action plan.
Kuigi Läänemeri on üks kõige põhjalikumalt uuritud merealasid maailmas ja Läänemere keskkonnauuringutega tegelevatel teadlastel on ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi alusel juurdepääs mitmetele programmidele, jääb siin selgelt puudu teadusuuringute rahvusvahelisest kooskõlastamisest, kavandamisest, vastavast nõustamisest ja ühismeetmetest ning praegu ei ole olemas ühtegi konkreetselt Läänemere piirkonna keskkonnaprobleemidele suunatud ühiselt rakendatavat kava.
Although the Baltic Sea is one of the most scientifically investigated sea areas in the world and the Baltic Sea environmental research community has access to a number of programmes under the EU RTD Framework Programme, there is clearly a lack of trans-boundary research consultation, planning, coordination and concerted action and currently no jointly implemented scheme exists, that would be specifically tailored to address the environmental challenges of the Baltic Sea region itself.
Läänemere-äärsete liikmesriikide teadusringkondade vahel püsiva koostöö ja kooskõlastamise sisseseadmiseks algatasid kaheksa ELi Läänemere-äärset liikmesriiki (Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rootsi, Saksamaa, Soome ja Taani, edaspidi „osalevad riigid”) ühenduse osalusel ühise Läänemere teadusprogrammi BONUS, tuginedes seejuures Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 185 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 169).
In order to achieve a durable coordination and cooperation among the Baltic Sea Member States´ scientific communities, 8 EU Baltic Sea Member States (Denmark, Estonia, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Sweden, from now on the "Participating States") have initiated a Joint Baltic Sea Research Programme (BONUS), with participation of the Community, based on Article 185 of the Treaty on the Functioning of the European Union (former Article 169 of the EC Treaty).
Algatusega BONUS integreeritakse osalevate riikide teadusprogrammid ja -tegevus üheks ühiseks teadusuuringute programmiks, mis toetab eeskätt Läänemere strateegia, mere- ja merendusstrateegia ning veepoliitika raamdirektiivi teadus- ja keskkonnaeesmärke.
BONUS will integrate the national research programmes and activities of the Participating States into a single joint research programme, in particular supporting the research and environmental objectives of the Baltic Sea Strategy, the Marine and Maritime Strategy and the Water Framework Directive.
Üks selle algatuse peaeesmärke on aidata kaasa Euroopa teadusruumi loomisele ja ülesehitamisele Läänemere piirkonnas.
One of the main purposes of this initiative is to help the establishment and structuring of ERA in the Baltic Sea Region.
BONUS jätkab tööd, mida alustasid varasemad programmid BONUS ERA-NET (2004–2006) ja ERA-NET PLUS (2007–2011), suurendades tegevuse integreeritust ja kõrvaldades osalevate riikide teaduse rahastamise süsteemide vahelised tõkked.
BONUS will follow-up previous programs BONUS ERA-NET (2004-2006) and ERA-NET PLUS (2007-2011), increasing the level of integration and removing barriers between nationally funded research systems of Participating States.
BONUSelt loodetakse olulist panust ülalnimetatud Läänemere strateegiate ja poliitikate rakendamisse.
BONUS is expected to make a significant contribution to the implementation of the above-mentioned Baltic Sea strategies and policies.
BONUSe eesmärgid on kooskõlas seitsmenda raamprogrammi alla kuuluva eriprogrammi „Koostöö“ üldeesmärgiga (aidata kaasa jätkusuutlikule arengule), samuti keskkonna-alaste teadusuuringute konkreetsete eesmärkidega nagu näiteks keskkonnariskide vältimine, merekeskkonna haldamine, inimtekkeliste ja loodusvarade kaitse ja jätkusuutlik majandamine ning bioloogiline mitmekesisus.
The objectives of BONUS are coherent with the overarching aim of Seventh Framework Programme (FP7) Specific Programme "Cooperation" - namely to contribute to sustainable development - as well as with specific aims of environmental research, inter alia prevention of environmental risks, management of marine environments, conservation and sustainable management of natural and man-made resources and biodiversity.
Osalevad riigid leppisid kokku, et BONUSe spetsiaalse rakendusstruktuuri moodustab Soomes Helsingis asuv Euroopa majandushuvigrupp, täpsemalt Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik (BONUS EEIG).
The Participating States have agreed that the dedicated implementation structure of BONUS will be a European Economic Interest Grouping, namely Baltic Organisations Network for Funding Science (BONUS EEIG), established in Helsinki, Finland.
Raportöör tervitab komisjoni ettepanekut eraldada programmile BONUS kogu selle kestuse (seitse aastat) ajal kuni 50 miljonit eurot.
The rapporteur welcomes the Commission proposal to make a financial contribution of up to € 50 million for the duration of whole BONUS Programme (7 years).
Raportöör rõhutab, et BONUSe rakendamine peab olema võimalikult lihtne, kiire ja tõhus, vältida tuleb mõttetut koormust ja bürokraatiat.
The rapporteur underlines, that the implementation of BONUS should be as simple, quick and efficient as possible, avoiding unnecessary burdens and red tape.
Raportöör rõhutab Venemaa Föderatsiooni teadlaste kaasamise tähtsust.
The rapporteur stresses the importance of involvement of researchers from the Russian Federation.
Suur osa Läänemere basseinist jääb Venemaa Föderatsiooni piiridesse, kes seetõttu avaldab mere ökosüsteemile olulist vahetut mõju.
A large part of the Baltic Sea basin lies within boundaries of Russian Federation, thus having a significant direct influence on the ecosystem of the sea.
Venemaa Föderatsiooni teadlased on juba aktiivselt osalenud varasemates Läänemere-programmides ERA-NET ning sellist koostööd tuleks soosida, arvestades et teadusuuringute ja keskkonna alane koostöö on üks ELi ja Venemaa partnerluslepingu nurgakive.
Researchers from Russian Federation have been already actively involved in previous ERA-NET Baltic Sea projects and this cooperation should be encouraged, bearing in mind that cooperation in the field of environment and research is one of the cornerstones of EU-Russia partnership agreement.
Komisjoni ettepanek ühenduse osalemiseks programmis BONUS langeb kokku ka parlamendi sooviga parandada seitsmenda raamprogrammi raames teadusuuringute kooskõlastamist liikmesriikide vahel ja ühenduse tasandil ning vältida killustatust ja pädevuste kattumist.
The Commission proposal for the participation by the Community in BONUS is also in accordance with the wish of Parliament to improve the coordination of research activities between Member States and on Community level within the scope of FP7 and to avoid fragmentation and overlapping competencies.
BONUS väärib erilist tähelepanu, kuna see võib osutuda väärtuslikuks tulevikusuunitlusega mudeliks muudele ühist üleeuroopalist väärtust omava piirkondliku teaduskoostöö vormidele, näiteks Doonau piirkonnas, Vahemerel, Põhjamerel jm.
BONUS deserves special attention, as it can be a valuable forward-looking model for other forms of future regional research cooperation with common European value, such as those in the regions of the Danube, the Mediterranean Sea, the North Sea etc.
Raportöör nõustub täielikult komisjoni seisukohaga, et programm BONUS ja selle haldusstruktuur peavad olema täiel määral kooskõlas seitsmenda raamprogrammi põhimõtetega.
The rapporteur fully agrees with the Commission, that the BONUS program and its administrative architecture should be fully in line with principles of the Seventh Framework Program.
Raportöör märgib ka seda, et seitsmes raamprogramm toetab muu hulgas erinevate meetmete toetamiseks paindlikumaid ja vabamaid rahastamisskeeme ning osalejatele suurema sõltumatuse andmist juhtimisel
The rapporteur also notes, that, inter alia , the Seventh Framework Program encourages funding schemes with more flexibility and freedom, to support the different actions, and that stronger management autonomy should be granted to participants
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), põhjendus 24.
Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013) (OJ L 412, 30.12.2006, p.
Järelikult tuleb leida praegustele probleemidele seitsmenda raamprogrammi raames paindlikud lahendused, ja teaduskoostöö programmide juhtimiseks on mitmeid võimalusi.
Accordingly, a tailored solution to the present problems within the framework of FP7 is needed and several ways to manage collaborative research projects are possible.
Raportööri arvates nõuavad kaks elementi BONUSe struktuuris – kaheetapiline süsteem ja nn ühiskassa – paindlikku ja üksikprojektidele kohandatud lähenemist.
In the view of the rapporteur, two aspects of the structure of BONUS - namely the two phase system and use of common pot - need a flexible and specifically designed approach
Strateegiline ja rakendusetapp
Strategic / implementation phase