natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Inimese-masina koostoime parandamine on samuti olulise tähtsusega oma mõju tõttu paremale liiklusele.
Proper human-machine interaction is also of particular importance because of its potential for better road use.
Raportöör on veendunud, et pikas perspektiivis peaksid kõik teisaldatavad seadmed olema sõidukitesse nõuetekohaselt paigaldatud, et nad ei tõmbaks juhi tähelepanu teelt kõrvale ega kujutaks endast potentsiaalset ohtu liiklusõnnetuse korral.
The rapporteur believes that, in the long term, all nomadic devices should be properly installed in the car to ensure that they neither distract the driver from the road nor prove to be potentially dangerous in an accident.
See suurendaks nende kasutamismugavust ja vähendaks häirivat faktorit.
This should increase the ease of use for drivers and reduce the risk of distraction.
Paremaks ja tõhusamaks liikluskorralduseks vajame koostöösüsteeme, mis põhinevad sõidukite omavahelisel ning sõiduki ja infrastruktuuri vahelisel sidepidamisel.
In order to achieve better and more efficient traffic management, we need cooperative systems based on vehicle-to-vehicle and vehicle-to-infrastructure communication.
Oleme puutunud kokku kodanike õigustatud murega andmete kasutamise ja säilitamise pärast seoses uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga – mitte ainult käesolevas valdkonnas, vaid ka näiteks mobiilitelefonide ja Interneti puhul.
We have seen that citizens rightly have concerns over the use and storage of information from new technologies, not only in this area but also with regard to mobile phones and the internet for instance.
Nimetatud süsteemide nõuetekohase toimimise eest hoolt kandes ei tohi jätta tegelemata ka andmekaitse probleemidega.
Whilst we must ensure the proper functioning of such systems, it is essential that concerns over data privacy are properly addressed.
Raportööri järeldused
Conclusions of the rapporteur
Liikuvus, ja eriti üksikisiku liikuvus, on üks Euroopa ühiskonna toimimise aluseid ja seetõttu sõltume kõik oma igapäevases elus suurel määral transpordist.
Mobility, and especially individual mobility, is essential to the functioning of European society, and we all therefore depend heavily on transport in our everyday lives.
Paljude kodanike jaoks moodustavad mootorsõidukid tähtsa osa liikuvusest.
Motor vehicles are an important part of mobility for many citizens.
Pidevalt kasvav maanteeliiklus põhjustab tõsiseid sotsiaalseid ja keskkonnaprobleeme: liiklusummikud teedevõrgus ja linnapiirkondades, kahju keskkonnale ja rahvatervisele, energiakaod, liiklusõnnetused ja ennekõike kaotatud inimelud.
Ever-increasing road traffic generates serious social and environmental problems: congestion of road networks and urban areas, damage to the environment and to public health, energy wastage, accidents and, above all, the needless loss of lives.
Kuid tehnoloogia pakub võimaluse neid probleeme leevendada ja isegi heastada.
But technology offers the opportunity to alleviate and even remedy these problems.
Praegu jääb intelligentse auto süsteemide ja rakenduste kasutustihedus väikeseks võrreldes nende potentsiaaliga.
At present penetration rates for intelligent car systems and applications remain very low in relation to their potential.
Raportöör on veendunud, et edaspidi peame neid süsteeme ja rakendusi täielikult ära kasutama.
The rapporteur believes that we must fully exploit these systems and applications in due course.
Seniks aga vajame järk-järgulist, astmelist lähenemist: intelligentseid autosid peab toetama intelligentne infrastruktuur, kuid „intelligentne maantee” ei ole veel valmis.
In the intervening period a progressive, step-by-step approach is required: intelligent cars also need the support of an intelligent infrastructure but the "intelligent road" is not yet ready.
Tuleb arvestada piirangutega, mille tingimustes mootorisõidukitööstus peab tegutsema.
The constraints within which the automotive industry must work should be duly considered.
Uut autot ei projekteerita, toodeta ja katsetata üleöö.
A new car is not designed, produced and tested overnight.
Sõidukite seadmestamine intelligentsete süsteemide ja rakendustega võtab seetõttu aega.
The implementation of intelligent systems and applications in vehicles will therefore take time.
Arvesse tuleb võtta ka Euroopa autoturu killustatust.
One must also consider the fragmentation of the European car market.
Tarbija jaoks on põhiküsimuseks taskukohasus.
For the consumer affordability is a key issue.
Paljud tarbijad ei saa endale kõnealuseid süsteeme lihtsalt lubada.
Many consumers simply cannot afford the systems in question.
Seetõttu on oluline, et intelligentsed transpordisüsteemid muutuksid taskukohaseks ja laialdaselt kättesaadavaks niipea kui võimalik.
It is therefore important that intelligent transport systems become affordable and widely available as soon as possible.
Tarbijad vajavad ka selget ja arusaadavat teavet selle kohta, mida nad ostavad.
Consumers also require clear and understandable information on what they are purchasing.
Tarbijaid tuleb „intelligentsetest autodest” teavitada.
Consumers must be informed about "intelligent cars".
Teave peaks olema lühike, selge ja arusaadav ning on oluline, et see jõuaks võimalikult laiema publikuni.
Information should be brief, clear and comprehensible and it is important that it should reach the largest audience that possible.
Autokaupmehed ja nende müügitöötajad etendavad seejuures põhirolli, samuti nagu ka meedia, eriti televisioon ja Internet.
Car dealers and their sales staff play a key role in this, as does the media, especially television and the internet.
Raportöör teeb ettepaneku, et komisjon pööraks erilist tähelepanu riikidele, kus intelligentsete süsteemide kättesaadavus on endiselt väga madal.
The rapporteur suggests that the European Commission concentrates its efforts on countries where the availability of intelligent systems is still very low.
Me peame tarbijate ja otsustajate seas tõstma teadlikkust info- ja sidetehnoloogiapõhiste lahenduste võimalikest eelistest.
We should raise awareness among consumers and decision-makers of the potential benefits of ICT-based solutions.
Üldjoontes tuleb komisjoni teatist seetõttu tervitada kui üht sammu intelligentse auto süsteemide optimaalse kasutuselevõtu ja kasutamise poole.
In general terms therefore the Commission's Communication is to be welcomed as a step in the direction of achieving the optimum deployment and use of intelligent car systems.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1405/2006, millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1405/2006 laying down specific measures for agriculture in favour of the smaller Aegean islands and amending Regulation (EC) No 1782/2003
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2008)0168 );
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2008)0168 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6-0175/2008 );
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0175/2008 ),
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;
– having regard to Rule 51 and 43(1) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ( A6-0170/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0170/2008 ),
Abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmed
on the follow-up to the Paris Declaration of 2005 on Aid Effectiveness
abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta
on the follow-up to the Paris Declaration of 2005 on Aid Effectiveness
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 177;
– having regard to Article 177 of the EC Treaty,
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „ELi tegevusjuhend tööjaotuse kohta arengupoliitikas” ( KOM(2007)0072 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'EU Code of Conduct on Division of Labour in Development Policy' ( COM(2007)0072 ),
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandusabi kohta
– having regard to its resolution on EU's Aid for Trade of 23 May 2007
Vastuvõetud tekstid P6_TA(2007)0203 . ;
Texts Adopted, P6_TA(2007)0203 . ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni tihedama ja parema arengu koostöö ning 2006. aasta ELi abi tõhususe paketi kohta
– having regard to its resolution on more and better cooperation: the 2006 EU aid effectiveness package of 28 September 2006
Vastuvõetud tekstid P6_TA(2006)0382 . ;
Texts Adopted, P6_TA(2006)0382 . ,
– võttes arvesse komisjoni teatist „ELi abi: rohkem, paremini ja kiiremini” ( KOM(2006)0087 );
– having regard to the Communication from the Commission entitled 'EU Aid: Delivering more, better and faster' ( COM(2006)0087 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa mõju tugevdamine: riiklike strateegiadokumentide ja ühiste mitmeaastaste programmide koostamise ühine raamistik” ( KOM(2006)0088 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'Increasing the impact of EU aid: a common framework for drafting country strategy papers and joint multiannual programming' ( COM(2006)0088 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Arengu rahastamine ja abi tulemuslikkus – ELi abi järkjärgulise suurendamisega aastatel 2006 – 2010 seotud ülesanded” ( KOM(2006)0085 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'Financing for development and aid effectiveness – the challenges of scaling up EU aid 2006-2010' ( COM(2006)0085 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Millenniumi arengueesmärkide saavutamise kiirendamine – arengu rahastamine ja abi tulemuslikkus” ( KOM(2005)0133 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'Accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals – Financing for Development and Aid Effectiveness' ( COM(2005)0133 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga – aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine” ( KOM(2005)0134 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee entitled 'Policy Coherence for Development - Accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals' ( COM(2005)0134 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Monterrey konsensuse rakendamine: Euroopa Liidu panus” ( KOM(2004)0150 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'Translating the Monterrey Consensus into practice: the contribution by the European Union' (COM (2004)0150),
– võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kohtuvate liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühist avaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (Euroopa konsensus arengu küsimuses), mis allkirjastati 20. detsembril 2005. aastal
– having regard to the joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: 'The European Consensus' (the European Consensus for Development) signed on 20 December 2005
– võttes arvesse Rooma deklaratsiooni ühtlustamise kohta, mis võeti vastu 25. veebruaril 2003. aastal pärast ühtlustamist käsitleva kõrgetasemelise foorumi toimumist Roomas, ja Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta (Pariisi deklaratsioon), mis võeti vastu 2. märtsil 2005. aastal pärast kõrgetasemelise foorumi toimumist Pariisis (Pariisi kõrgetasemeline foorum), kus käsitleti abi ühtlustamise ja kooskõlastamise tõhusust;
– having regard to the Rome Declaration on Harmonisation, adopted on 25 February 2003 following the High Level Forum on Harmonisation in Rome, and the Paris Declaration on Aid Effectiveness (Paris Declaration), adopted on 2 March 2005 following the High Level Forum on Harmonisation and Alignment for Aid Effectiveness in Paris (Paris High Level Forum),
– võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/55/2 ÜRO aastatuhande deklaratsiooni kohta;
– having regard to Resolution A/RES/55/2 of the United Nations (UN) General Assembly on the UN Millennium Declaration,
– võttes arvesse 21.–22. märtsil 2002. aastal toimunud ÜRO arengu rahastamise rahvusvahelisel konverentsil vastuvõetud Monterrey konsensust;
– having regard to the Monterrey Consensus adopted at the UN International Conference on Financing for Development of 21-22 March 2002,
– võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabi komitee peamisi järeldusi ja soovitusi 2007. aasta Euroopa Ühenduse eksperthinnangus;
– having regard to the main findings and recommendations of the Development Assistance Committee (DAC) of the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) in the 2007 Peer Review of the European Community,
– võttes arvesse 2007. aasta Euroopa Parlamendi arengukomisjoni tellitud uuringu „Kui tõhus on ELi abi kohapeal” peamisi järeldusi;
– having regard to the main findings of the 2007 study entitled 'How Effective is EU Aid on the ground' commissioned by its Committee on Development,
– võttes arvesse ÜRO 2007. aasta aruannet aastatuhande arengueesmärkide kohta;
– having regard to the UN Millennium Development Goals Report 2007,
– võttes arvesse arengukomisjoni raportit ( A6‑0171/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Development ( A6‑0171/2008 ),
A. arvestades, et praegune keskendumine abi tõhususele on viinud järelduseni, et arenguabi ei ole piisavalt tõhus doonorriikide ebapiisava omavahelise koordineerimise ning liiga paljude erinevate menetlustega projektide ja programmide tõttu;
A. whereas the current focus on aid effectiveness has led to the conclusion that development aid is underperforming as a result of too little coordination among donors and the existence of too many projects and programmes with different procedures,
B. arvestades, et kõnealune vähene tulemuslikkus viib omavastutuse madala tasemeni, vähem tulemuslike programmideni ja arengumaade suure ülekoormamiseni doonorriikide nõudmistega, jaotamiseni nn „lemmikuteks” ja „vaeslasteks” doonorriikide poolt ning ülioluliste tervishoiu-, haridus- ja soolise võrdõiguslikkuse programmide hooletusse jätmiseni;
B. whereas this situation of underperformance leads to low levels of ownership, less effective programmes and developing countries being greatly overloaded with donor demands, a division between so called donor 'darlings' and donor 'orphans', and the neglecting of crucial sectors such as health, education and gender-friendly programmes,
C. arvestades, et enam kui pool maailma ametlikust arenguabist pärineb EList ning ELil on võimalik saada kõige tulemuslikumaks doonoriks ning et ta peaks seega võtma endale rahvusvahelisel areenil juhtiva rolli reformide edendamises, mida on vaja tõhusama abi osutamiseks;
C. whereas the EU supplies more than half of all Official Development Assistance (ODA) in the world, has the capacity to become the most effective donor and should therefore assume an international leadership role to promote the reforms which are necessary in order to improve aid effectiveness,
D. arvestades, et ELi arengupoliitika peaeesmärk on vaesuse kaotamine uues abi ülesehituse kontekstis eesmärgiga saavutada aastatuhande arengueesmärgid;
D. whereas the overarching objective of EU development policy is the eradication of poverty within the context of the new aid architecture, aiming at the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs),
E. arvestades, et majanduslik ja sotsiaalne areng ning keskkonnakaitse on vastastikuses sõltuvuses ja käivad käsikäes jätkusuutliku arenguga, mida me taotleme oma jõupingutustes inimkonna elukvaliteedi parandamiseks, nagu nähakse ette 15. septembril 1995. aastal Pekingis toimunud naiste neljanda maailmakonverentsi Pekingi deklaratsiooni artiklis 36;
E. whereas economic development, social development and environmental protection are interdependent elements which go hand in hand with sustainable development, which is the background to our efforts to improve the quality of life for all, as provided for in Paragraph 36 of the Beijing Declaration adopted on 15 September 1995 at the Fourth World Conference on Women in Beijing,
F. arvestades, et keskkonnakaitse on tõusnud ELi prioriteetide hulka ja et komisjon peab järelikult seda eesmärki arvesse võtma kõikides arengumaadega seotud poliitikavaldkondades;
F. whereas environmental protection is among the EU's priorities and whereas the Commission must therefore take this objective into account in all the policies it pursues towards developing countries,
G. arvestades, et komisjon soovib olla abi tõhususe tegevuskava pooldaja ning pürib sellega seoses kahe lähedalt seotud eesmärgi poole: i) rakendada Pariisi deklaratsiooni ja parandada oma abiprogrammide kvaliteeti ning ii) aidata liikmesriikidel rakendada Pariisi deklaratsiooni ja parandada nende abi tõhusust;
G. whereas the Commission wants to be a proponent of the aid effectiveness agenda, in respect of which it has two closely related aims: (i) to implement the Paris Declaration and improve the quality of its own aid programmes; and (ii) to help Member States to implement the Paris Declaration and improve their own aid effectiveness,
H. arvestades, et hiljutised OECD arvandmed näitavad, et üldkokkuvõttes vähenes ELi abi 2007. aastal märkimisväärselt;
H. whereas recent OECD figures show that, overall, EU aid decreased significantly in 2007,
I. arvestades, et ELi kohustused rohkema ja parema abi andmiseks peavad hõlmama ELi ametliku arenguabi suurendamist 0,56 %ni rahvamajanduse kogutulust 2010. aastaks, uute ja prognoositavamate ning stabiilsemate abimehhanismide väljatöötamist koos parema kooskõlastatuse ja vastastikuse täiendavuse edendamisega, liikudes ühiste mitmeaastaste programmide suunas, mis põhinevad partnerriikide kavadel ja süsteemidel, edaspidisel abi lahtisidumisel ja tehnilise abi reformidel, et vastata riiklikele prioriteetidele; arvestades, et 2006.–2007. aastal langes ELi ametlik arenguabi esimest korda 2000. aastast alates – 0,41 %lt 0,38 %ni rahvamajanduse kogutulust, ning arvestades, et EL peab seetõttu kahekordistama oma pingutusi, et saavutada aastatuhande arengueesmärkides seatud eesmärk eraldada 2015. aastal ELi rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks 0,7 %;
I. whereas the EU commitments to give more and better aid should include increasing its aid to 0,56% Official Development Assistance (ODA) / Gross National Income (GNI) by 2010, developing new and more predictable and less volatile aid mechanisms along with promotion of better coordination and complementarity by working towards joint multi-annual programming based on partner countries' plans and systems, further untying aid and reform of technical assistance to respond to national priorities; whereas between 2006 and 2007 the percentage of EU GNI devoted to ODA fell for the first time since 2000, from 0,41% to 0,38%, and whereas the EU must therefore redouble its efforts to attain the objective set in the MDGs of devoting 0,7% of the EU's GNI to ODA in 2015,
J. arvestades, et EÜ asutamislepingu artiklis 180, mida tugevdab Lissaboni lepinguga lisatud artikkel 188 d, nõutakse, et „liidu ja liikmesriikide arengukoostöö poliitikad täiendavad ja tugevdavad teineteist”, nõudes, et liikmesriigid ja liit püüdleksid rahastamise tõhustatud koordineerimise ning parema tööjaotuse suunas, mis aitaks parandada abi tulemuslikkust;
J. whereas Article 180 of the EC Treaty, reinforced by Article 188 D added by the Treaty of Lisbon, requires that 'the Union's development cooperation policy and that of the Member States complement and reinforce each other', requiring the Member States and the Union to strive towards enhanced donor coordination and a better division of labour, which will contribute to greater aid effectiveness,
K. arvestades, et on olemas oht, et Euroopa arengukonsensuse ambitsioonikad eesmärgid, mis hõlmavad ka teisi poliitilisi eesmärke, näiteks rännet ja kaubandust, võivad hajutada arengule suunatud tähelepanu ja õõnestada konsensust, mis on saavutatud vaesuse kaotamiseks antava rahvusvahelise abi kava suhtes, sest puudub järjepidevus ELi eri poliitikate vahel, ning arvestades, et Euroopa arengukonsensuse lõikes 35 on sellega seoses öeldud, et „on oluline, et arenguga mitteseotud poliitikad aitaksid kaasa arengumaade jõupingutustele aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel”;
K. whereas there is a risk that the ambitious objectives of the European Consensus for Development, including other political ones such as migration and trade, could dilute the focus on development and undermine the consensus achieved in the international aid agenda on poverty reduction as a result of lack of consistency between the various EU policies, and whereas in this context Paragraph 35 of the European Consensus for Development states that 'it is important that non-development policies assist developing countries' efforts in achieving the MDGs',
L. arvestades, et ajude väljavool on viinud tervishoiutöötajate ja teiste esmatähtsate oskustöötajate tõsise nappuseni arengumaades, mis omakorda takistab sageli abi tulemuslikku andmist kohapeal;
L. whereas the brain drain has led to a critical shortage of health workers and other key skilled personnel in developing countries which in turn frequently prevents being effectively delivered on the ground,
M arvestades, et abisüsteem muutub järjest keerulisemaks, seda iseloomustab abikanalite kiire levik, abivoogude killustatus, abi suurenenud sihtotstarbeline eraldamine, esilekerkivate majanduste endisest mõjuvõimsam roll arengumaadega tehtavas koostöös, mis viib niiviisi abi killustumiseni ja rahastamistegevuse kattumiseni ülemaailmsel, riiklikul või sektori tasandil;
M. whereas the aid system is getting increasingly complex, marked by a proliferation of aid channels, fragmentation of aid flows, increased earmarking of aid, emerging economies becoming more powerful actors in their co-operation with developing countries, leading to the fragmentation of aid and overlapping donor activities at global, country or sector level,
N. arvestades, et järgmistel aastatel on üheks väljakutseks institutsioonidele, kuidas kõige paremini integreerida 12 uut ELi liiget nende rolli uute doonorriikidena, kuna mõned neist doonorriikidest peavad raskeks kohandumist OECD arenguabi komitee poolt toetatavate abisüsteemide standardsete arengualase koostöö suunistega;
N. whereas in the coming years, one of the institutional challenges will be how to best integrate the 12 new members of the EU in their role as emerging donors, as some of these donors find it difficult to conform to the standard development co-operation guidelines of the aid system promoted by the OECD's DAC,
O. arvestades, et käesolev olukord võib olla takistuseks tõhusa abi osutamisele;
O. whereas this situation could be an obstacle to effective aid provision,
P. arvestades, et praegune abi jaotamise süsteem jääb tihtipeale puudulikuks ja et paljudele vaestele riikidele ja kriitilistele valdkondade, nagu tervishoid, haridus, sotsiaalne ühtekuuluvus ja sugupoolte võrdõiguslikkus, eraldatakse vähe abi;
P. whereas the current system of allocating aid too often falls short, with many poor countries and critical areas, such as health, education, social cohesion and gender equality, receiving small aid allocations,