natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- parandada loomade tervishoiu olukorda, hoides ära või vähendades loomade haigestumist ning aidates seeläbi kaasa loomakasvatusele ja maapiirkondade majandusele;
- promote animal health by preventing or reducing the incidence of animal diseases, and in this way to support farming and the rural community;
- suurendada majanduskasvu, ühtekuuluvust ja konkurentsivõimet, tagades kaupade vaba liikumise ja sellega proportsionaalse loomade liikumise ning
- improve economic growth, cohesion and competitiveness, assuring free circulation of good and proportionate animal movements; and
- edendada selliseid loomakasvatusviise ja loomakaitsemeetmeid, mis hoiavad ära loomade tervist ohustavaid faktoreid ja tekitavad võimalikult vähe keskkonnakahjustusi.
- promote farming practices and animal welfare which prevent animal health related threats and minimise environmental impacts.
Raportööri seisukoht:
Rapporteur's position:
Komisjoni teatises esitatud strateegia ei ole vastuoluline.
The strategy put forward in the Commission communication is non-controversial.
Kõik esitatud meetmed on vajalikud ja väärivad toetust.
All the measures put forward are necessary and worthy of support.
Tegemist on hea dokumendiga, mis võib olla kasulik alus tõelisele edasiarendusele loomatervishoiu valdkonnas.
It is good document which can form a useful basis for action to bring about a genuine improvement in animal health.
Käesolevas raportis keskendutakse mõnele küsimusele, millele teatises pööratakse liiga vähe tähelepanu.
This report focuses on a few issues to which the communication fails to pay sufficient attention.
Kõnealune probleem on lahendatud liiga üldiselt.
This issue is covered in too general a fashion.
Esildatud meetmed tõstavad kulusid ning on selge, et vaja läheb asjakohaseid rahastamismehhanisme.
The proposed measures will give rise to costs and appropriate funding arrangements need to be clearly laid down.
Teiseks: tööstuslikke aretusvõtteid kasutavatest suure loomkoormusega põllumajandusettevõtetest tulenev suurem oht.
Second: the greater risk posed by large livestock holdings at which industrial breeding methods are used.
Loomahaiguste tõrjet hõlbustaks põllumajandusettevõtete suuruse piiramine.
Animal disease control would be facilitated by restrictions on the size of farms.
Kolmandaks: loomade transport, mis suurendab alati taudiohtu ning mida tuleks võimalikult vähe ette võtta.
Third: animal transport, which always increases the risk of disease and should be kept to an absolute minimum.
Raportis soovitatakse tungivalt vaktsineerimist kui haiguste ennetamise põhivahendit.
The report strongly supports vaccination as a fundamental means of preventing disease.
Ja lõpetuseks: esildatud strateegia väärib toetust ning selles viidatud põhimõte „haiguste ennetamine on parem kui ravi” peaks olema kõigi loomatervishoiumeetmete alus.
To wind up, the proposed strategy is worthy of support and the 'prevention is better than cure' principle to which it refers should underpin all action on animal health.
4. kutsub komisjoni üles tagama, et WTO läbirääkimiste tulemused ei kahjusta Euroopa talunike võimalusi säilitada ja parandada loomatervishoiu ja -kaitse standardeid; on arvamusel, et WTO läbirääkimistel tasakaalustatud tulemuse saavutamiseks, tuleks imporditud ja Euroopas toodetud toodetele kehtestada samasugused nõuded;
Calls on the Commission to ensure that the outcome of WTO negotiations does not undermine the ability of European farmers to maintain and enhance animal health and welfare standards; considers that the possibility of subjecting imported products to the same requirements as European products is a major factor in ensuring a balanced outcome to the negotiations;
7. kiidab heaks komisjoni kavatsuse järgida sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid (SPS) käsitlevaid WTO ettekirjutusi, kuid on arvamusel, et kõrgemaid kaitsestandardeid tagavate meetmete võtmist – mida lubab eelkõige sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping – ei tohiks takistada, kui see on teaduslikult põhjendatud; on lisaks arvamusel, et tuleb toetada nende heakskiitmist rahvusvahelisel tasandil, et tagada lähenemise suurenemine;
Welcomes the Commission’s intention to respect WTO commitments regarding sanitary and phytosanitary (SPS) measures but considers that this should not preclude the possibility - specifically admissible under the SPS agreement - of introducing measures that lead to higher standards of protection where this is sufficiently scientifically justified; considers in addition that it is important to encourage their international adoption in order to ensure upward convergence;
9. palub komisjonil lisada loomatervishoiu ja -kaitse teema kõikidesse arenguprogrammidesse, et viia need kooskõlla ühenduses kehtivate vaadetega ja laiendada nende meetmete eeliseid partnerriikidele;
Calls on the Commission to integrate animal health and welfare in all its development programmes, in order to achieve consistency with the internal approach and extend the benefits of these policies to partner countries;
Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/109/EÜ, et laiendada selle reguleerimisala rahvusvahelise kaitse saajatele
on the proposal for a Council directive amending Directive 2003/109/EC to extend its scope to beneficiaries of international protection
p arlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
majority of Parliament’s component Members except in cases covered by Articles 105, 107, 161 and 300 of the EC Treaty and Article 7 of the EU Treaty
väliskomisjonI ARVAMUS .............................................................................................14
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................14
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2007)0298 );
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0298 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 punkti 3 ja punkti 4, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0196/2007 );
– having regard to Article 63(3) and (4) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0196/2007 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust ( A6‑0148/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and to the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0148/2008 ),
Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt
Proposal for a directive – amending act
(5) Pidades silmas rahvusvahelise kaitse saajate õigust elada muus liikmesriigis kui see, kes neile rahvusvahelise kaitse andis, on vaja tagada, et liikmesriigid oleksid teadlikud asjaomaste isikute kaitsetaustast, et nad saaksid täita oma kohustusi mittetagasisaatmise põhimõtte järgimisel.
(5) In view of the right of beneficiaries of international protection to reside in other Member States than the one which granted them international protection, it is necessary to ensure that these Member States are informed of the protection background of the persons concerned, so that they can comply with their obligations regarding the respect of the principle of non-refoulement.
Seetõttu peaks rahvusvahelise kaitse saajale antud pikaajalise elaniku EÜ elamisluba sisaldama märkust selle kohta, et liikmesriik on loa omanikule andnud rahvusvahelise kaitse.
For this purpose the long-term resident’s EC residence permit granted to beneficiaries of international protection should contain a remark providing information about the fact that international protection was granted by a Member State to its holder.
Eeldusel et rahvusvahelist kaitset ei ole tühistatud, tuleks see märkus kanda ka teise liikmesriigi väljaantud pikaajalise elaniku EÜ elamisloale.
Provided that international protection has not been withdrawn, this remark should be reproduced in the long-term resident’s EC residence permit issued by the second Member State.
Kuid teine liikmesriik ei või seda märkust kas utada otsese ega kaudse ettekäändena, et keelduda oma territooriumil pikaajalise elaniku staatuse andmisest.
However, the second Member State may not use this remark as a pretext, whether directly or indirectly, to refuse to grant long-term residence in its territory.
Artikli 1 punkt 1
Article 1 – paragraph 1
Direktiiv (EÜ) nr 109/2003
Directive (EC) No 109/2003
Artikli 2 punkt f asendatakse järgmisega:
In Article 2, point (f) is replaced by the following :
Lisatakse järgmine artikli 2 punkt f a:
In Article 2, the following point (f a ) is added :
„f) rahvusvaheline kaitse – rahvusvaheline kaitse vastavalt direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis a määratletule;”
‘( f ) “international protection” means international protection as defined in Article 2(a) of Council Directive 2004/83/EC;’
„f a) rahvusvaheline kaitse – rahvusvaheline kaitse vastavalt direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis a määratletule;”
‘( fa ) “international protection” means international protection as defined in Article 2(a) of Council Directive 2004/83/EC;’
Artikli 1 punkt 3
Article 1 – paragraph 3
Artikli 4 lõige 2
Article 4 – paragraph 2
„Rahvusvahelise kaitse saaja puhul võetakse lõikes 1 osutatud perioodi arvutamisel arvesse ajavahemikku rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise kuupäeva ja direktiivi 2004/83/EÜ artiklis 24 osutatud elamisloa saamise kuupäeva vahel.”
‘Regarding beneficiaries of international protection, the period between the date on which the application for international protection is lodged and the date on which the residence permit referred to in Article 24 of Directive 2004/83/EC is granted shall be taken into account in the calculation of the period referred to in paragraph 1.’
„Rahvusvahelise kaitse saaja puhul võetakse lõikes 1 osutatud perioodi arvutamisel arvesse ajavahemikku rahvusvahelise kaitse esimese taotluse esitamise kuupäeva ja direktiivi 2004/83/EÜ artiklis 24 osutatud elamisloa saamise kuupäeva vahel , kusjuures esimese taotlusena võetaks e arvesse ka ajutise kaitse taotlust, kui see on esitatud enne rahvusvahelise kaitse saamist .”
‘Regarding beneficiaries of international protection, the period between the date on which the first application for international protection is lodged , including where this first application is an application for temporary protection where the latter precedes access to international protection, and the date on which the residence permit referred to in Article 24 of Directive 2004/83/EC is granted shall be taken into account in the calculation of the period referred to in paragraph 1.’
Artikli 1 punkt 3 a (uus)
Article 1 - point 3 a (new)
Direktiiv 2003/109/EÜ
Directive 2003/109/EC
Artikli 5 lõike 1 esimene a lõik (uus)
Article 5 – paragraph 1 – subparagraph 1 a (new)
3 a) Artikli 5 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
In Article 5(1), the following subparagraph shall be added:
„Selline nõue ei kehti rahvusvahelise kaitse saajate suhtes, kellel ei ole võimalik tööd saada.”.
‘Such requirement shall not apply to beneficiaries of international protection who do not have access to employment.’.
Artikli 1 punkt 3 b (uus)
Article 1 – paragraph 3 b (new)
Artikli 5 lõike 2 esimene a lõik (uus)
Article 5 – paragraph 2 – subparagraph 1 a (new)
Artikli 5 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
In Article 5(2), the following subparagraph shall be added:
„Rahvusvahelise kaitse saaja suhtes saab kehtestada riiklikud integratsioonitingimused alles pärast iga juhtumi eraldi läbivaatamist põhjendatud otsuse alusel, mis on kooskõlas direktiivi 2004/83/EÜ artikliga 33, kusjuures arvesse võetakse isiku eriti haav atavat seisundit. ”
‘National integration conditions may be applied to beneficiaries of international protection, by a reasoned decision in accordance with Article 33 of Directive 2004/83/EC, only after individual consideration of their case, bearing in mind their particularly vulnerable situation.’
Artikli 1 punkt 6
Article 1 – paragraph 6
Artikli 12 lõige 3 a
Article 12 – paragraph 3 a
Kui liikmesriik otsustab saata välja pikaajalise elaniku, kelle pikaajalise elaniku EÜ elamisluba sisaldab artikli 8 lõikes 4 osutatud märkust, konsulteerib ta märkuses nimetatud liikmesriigiga .
Where a Member State decides to expel a long-term resident whose long-term resident’s EC residence permit contains the remark referred to in Article 8(4), it shall consult the Member State mentioned in the remark .
Kui liikmesriik otsustab saata välja pikaajalise elaniku, kelle pikaajalise elaniku EÜ elamisluba sisaldab artikli 8 lõikes 4 osutatud märkust, kontakteerub ta liikmesriigiga , kes rahvusvahelise kaitse andis, et saada kinnitus pikaajalise elaniku staa tuse kohta.
Where a Member State decides to expel a long-term resident whose long-term resident’s EC residence permit contains the remark referred to in Article 8(4), it shall contact the Member State that granted international protection in order to confirm the status of long-term resident .
Liikmesriik, kes rahvusvahelise kaitse andis, peab taotlejariigile kirjalikult vastama hiljemalt ühe kuu jooksul.
The Member State that granted international protection must respond in writing to the Member State that made the request within a maximum of one month.
Väljasaatmisotsust ei saa vastu võtta enne rahvusvahelise kaitse andnud liikmesriigi vastust.
The decision to expel the long-term resident may not be taken until the response of the Member State that granted international protection has been received.
Kui rahvusvahelist kaitset ei ole vahepeal tühistatud, saadetakse pikaajaline elanik välja kõnealusesse liikmesriiki, kes võtab pikaajalise elaniku ja tema pereliikmed kohe ilma formaalsusteta tagasi.”
Unless in the meantime international protection has been withdrawn, the long-term resident shall be expelled to this Member State, which shall immediately readmit without formalities the long-term resident and his/her family members.’
Kui rahvusvahelist kaitset ei ole vahepeal tühistatud, saab pikaajalise elaniku saata mittetagasisaatmise põhimõttest kinnipidamiseks välja ainult kõnealusesse liikmesriiki, kes võtab pikaajalise elaniku ja tema pereliikmed kohe ilma formaalsusteta tagasi.
Unless in the meantime international protection has been withdrawn, the long ‑term resident may, in accordance with the principle of non-refoulement, only be expelled to this Member State, which shall immediately readmit without formalities the long-term resident and his/her family members .’
Artikli 1 punkt 8
Article 1 – paragraph 8
Artikli 25 esimene a lõik (uus)
Article 25 – subparagraph 1 a (new)
Komisjon koostab kontaktpunktide nimekirja, uuendab seda regulaarselt ning edastab selle liikmesriikidele.
The Commission shall draw up a list of contact points, update it regularly and forward it to the Member States.
Nõukogu 25. novembri 2003 direktiiv 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike sta atuse kohta
Council Directive 2003/109/EC of 25 November 2003 concerning the status of third-country nationals who are long-term residents
Euroopa Ülemkogu 1999. aasta Tampere kohtumisel rõhutasid liikmesriigid vajadust tagada võrdne kohtlemine liikmesriikide kodanikele, kes elavad seaduslikult Euroopa Liidus.
On the occasion of the 1999 Tampere European Council the Member States stressed the need to guarantee fair treatment for Member State nationals residing legally in the European Union.
Täpsemalt sooviti anda kolmandate riikide kodanikele, kes elavad pikaajaliselt ühes ELi liikmesriigis, ühtsed õigused, mis on võimalikult lähedased ELi kodanike õigustega
In particular, any third-country national residing on a long-term basis in a Member State should be granted a set of uniform rights that was as close as possible to those enjoyed by European Union citizens.
Tampere järelduste punkt 21. .
Point 21 of the Tampere conclusions.
– kolmanda riigi kodanik – isik, kellel ei ole ühegi Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsust;
For the purposes of the Directive:– ‘third-country national’ means any person who is not a citizen of the
– pikaajaline elanik – mis tahes kolmanda riigi kodanik, kellel on käesolevas direktiivis sätestatud staatus; .
Union; – ‘long-term resident’ means any third-country national who has long-term resident status as provided for by the Directive.
Direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid andma pikaajalise elaniku saatuse isikule, kes on liikmesriigis elanud seaduslikult ja pidevalt viis aastat .
Under the Directive Member States must grant long-term resident status after a period of five years of legal, continuous residence in a Member State .
Selleks et saada pikaajalise elaniku staatust, peab kolmanda riigi kodanik esitama tõendi enda ning oma pere kohta (kui pere on liikmesriigis tema ülalpidamisel), et tal on:
To obtain long-term resident status, third-country nationals must provide evidence for themselves and their families (if dependent):
- stabiilne ja piisav sisetulek, millega ta suudab end (ja oma peret) ilma asjaomase liikmesriigi sotsiaalabisüsteemi abita ülal pidada;
– of stable resources which are sufficient to maintain them without recourse to the social assistance system of the Member State concerned;
Liikmesriigid võivad kolmandate riikide kodanikelt nõuda täiendavate integratsioonitingimuste täitmist (nagu näiteks ühe riigikeele piisav valdamine).
The Member States can require third-country nationals to fulfil further integration conditions (such as adequate knowledge of a national language).
Nad võivad keelduda staatuse andmisest avaliku korra või julgeoleku huvides.
They can refuse to grant long-term resident status on grounds of public policy or public security .
Kui isikule on antud pikaajalise elaniku staatus, on nimetatud isikul õigus saada mitmeid hüvesid liikmesriigi kodanikega samadel tingimustel , eriti mis puudutab juurdepääsu tööturule, haridusele ning kutseõppele, sotsiaalkaitsele, sotsiaalabile, vaba juurdepääsu kogu asjaomase liikmesriigi territooriumile jne.
Having acquired long-term resident status, the person in question enjoys a series of entitlements under the same conditions as nationals of the Member State , including access to employment, education and vocational training, social security, social assistance, freedom of access to the entire territory of the Member State concerned, etc.
Pikaajaline elanik võib saada õiguse elada mõnes mitte talle staatuse väljastanud liikmesriigis enam kui kolm kuud, kui ta täidab teatavaid käesolevas ettepanekus sätestatud tingimusi, näiteks käib tööl, õpib või on koolitusel.
Long-term residents may exercise the right to reside in the territory of Member States other than the one which granted them long-term residence status, for a period exceeding three months, provided that certain conditions set out in the proposal, such as the exercise of an economic activity or the pursuit of studies or training, are met.
Siiski võivad liikmesriigid piirata elamislubade arvu.
Member States may nevertheless limit the number of residence permits.
Mis puutub tööturupoliitikasse, on liikmesriikidel lisaks õigus eelistada ELi kodanikke.
At the same time, for reasons of labour market policy, Member States may give preference to Union citizens.
Pikaajalise elaniku staatusega isikul on suuremad õigused mis tahes väljasaatmisotsuse vastu .
Anyone with long-term resident status has greater protection against any expulsion decision.
Väljasaatmisotsust saab õigustada vaid tegelik ning piisavalt tõsine oht avalikule korrale või julgeolekule.
Behaviour justifying an expulsion decision must constitute an actual and sufficiently serious threat to public order or public security.
Liikmesriigid on kohustatud enne pikaajalise elaniku vastu suunatud väljasaatmisotsuse vastuvõtmist arvesse võtma spetsiifilisi asjaolusid (asjaomase isiku vanus, elamise kestus liikmesriigi territooriumil…).
Before taking a decision to expel a long-term resident, Member States undertake to give consideration to a number of factors (the person’s age, duration of residence, etc.).
2003/109/E Ü on kohaldatav kõigi kolmanda riigi kodanike suhtes, kes elavad seaduslikult ühe liikmesriigi territooriumil.
Directive 2003/109/EC is applicable to any third-country national residing legally on the territory of a Member State.
Siiski jättis nõukogu selle direktiivi reguleerimisalast direktiivi vastuvõtmise hetkel välja pagulased ning ajutise või täiendava kaitse saajad.
Despite this, refugees and persons authorised to reside in a Member State on the basis of a temporary or subsidiary form of protection were excluded by the Council from the scope of the Directive at the time of its adoption.
Põhjenduseks toodi nende seisundi ebakindlus või nende elamisperioodi lühidus.
The reason given was their precarious situation or the shortness of their stay.
Ometi oli komisjoni 2001. aastal esitatud direktiivi ettepanekus nähtud pagulastele ette võimalus saada pikaajalise elaniku staatus.
And yet the proposal presented by the Commission in 2001, on which the Directive is based, provided for refugees to be eligible for long-term resident status.
Ka Euroopa Parlament toetas seda seisukohta.
The European Parliament also supported this position.
Nõukogu ja komisjon väljendasid seda lünka tunnistades 2003. aasta 8. mail ühise deklaratsiooniga soovi laiendada direktiivi reguleerimisala ka rahvusvahelise kaitse saajaile.
In a joint declaration of 8 May 2003, the Council and Commission, conscious of this lacuna, expressed a desire for the Directive to be extended to include the beneficiaries of international protection.
Seega on käesoleva ettepaneku eesmärk seda deklaratsiooni täita ning nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ reguleerimisalasse lisatakse rahvusvahelise kaitse saajad.
The aim of this proposal is to implement that declaration by bringing beneficiaries of international protection within the scope of Council Directive 2003/109/EC.
Raportöör toetab ettepanekut laiendada pikaajaliste elanike staatust käsitleva direktiivi reguleerimisala rahvusvahelise kaitse saajaile.
The rapporteur supports this proposal to broaden the scope of the directive on the status of long-term residents to include beneficiaries of international protection.
Siiski kahetseb ta olukorda, et nõukogu on eelistanud seesugust varianti ühendusesisese mehhanismi loomisele, mis võimaldanuks kaitset puudutava vastutuse ülekandmist.
She considers it regrettable, nonetheless, that the Council preferred this option to that of providing for a Community mechanism on the transfer of responsibility for protection.
Direktiiv annab õiguse minna teatavatel tingimustel teise liikmesriiki elama ainult pikaajalistele elanikele, mitte aga rahvusvahelise kaitse saajaile.
The Directive grants the right, under certain conditions, to establish themselves in a second Member State only to long-term residents, and not to beneficiaries of international protection per se.
Ehkki teise liikmesriiki elama asumine võib mingil hetkel viia kaitset puudutava vastutuse ülekandmiseni, ei kuulu küsimus käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.
Although establishment in a second Member State can in certain cases lead, sooner or later, to a transfer of responsibility for protection, this issue does not fall within the scope of the present directive.
See nõuab, et kaitset puudutava vastutuse ülekandmise taotlused jääksid endiselt 1951. aasta Genfi konventsiooni ning vajaduse korral Euroopa Nõukogu raames sõlmitud ning pagulasi puudutava vastutuse ülekandmise Euroopa lepingu reguleerimisalasse.
The implication of this is that applications for transfer of responsibility for protection continue to be governed by the 1951 Geneva Convention and, in some cases, by the European agreement on the transfer of responsibility for refugees concluded in the framework of the Council of Europe.
Ühendusesisene mehhanism kaitse ülekandmise kohta eeldab varjupaigaotsuste vastastikust tunnustamist ning liikmesriikide varjupaigamenetluste piisavalt ühtlast taset.
A Community mechanism on transfer of protection presupposes mutual recognition of asylum decisions and a sufficient measure of harmonisation of asylum procedures in Member States.
Praeguses olukorras see ei toimi.
This condition is not currently met.