natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu esimeest ning majandusvaldkonna volinikku kutsutakse omakorda regulaarselt EKP nõukogu koosolekutele.
Symmetrically, the President of the Ecofin Council - as well as the Commissioner for Economic Affairs - is regularly invited at the meetings of the ECB Governing Council.
Selline tihe läbikäimine võimaldab EKPl anda ministritele teavet oma rahapoliitilistest otsustest ja hinnangutest majanduse ja finantsturgude arengutele.
Such a close institutional relationship enables the ECB to inform Ministers about its monetary policy decisions and appraisal of economic and financial developments.
Lisaks sellele arutab EKP ELi liikmesriikidega nende eelarve-, struktuuri- ja muud makroökonoomilist poliitikat (osana ELi majandusvaldkonna järelevalvest), rahvusvahelisi finantsküsimusi ja finantssektori poliitikat.
In addition, the ECB discusses, with EU Member States, their budgetary, structural and other macroeconomic policies (as part of the EU's economic surveillance), international financial affairs and financial sector policies.
Seega on EKPl palju võimalusi nõukogu ja eurorühmaga suhtlemiseks, võttes seejuures arvesse erinevate institutsioonide ülesandeid ja EKP sõltumatust.
Therefore, there are many opportunities for the ECB to interact with the Council and the Eurogroup, bearing in mind the respective responsibilities of the various institutions and the independence of the ECB.
Sellegipoolest peavad liikmesriigid veelgi parandama poliitilist kooskõlastamist ja rakendama majanduskeskkonna järelevalvet.
Notwithstanding the above, there is a need for Member States to further improve policy coordination and for economic surveillance to be reinforced.
Eelkõige peab eurorühm selleks, et tagada Euroopa Rahaliidu sujuv toimimine ja järgida täielikult ühtse rahapiirkonna liikmesuse mõtet, keskenduma oma aruteludes jätkusuutlike eelarvepositsioonide saavutamisele euroalal, oma kasvupotentsiaali parandamisele ning üldiselt jätkusuutmatute tasakaalunihete tekke vältimisele.
In particular, to ensure a smooth functioning of EMU and to fully abide by what membership of a single currency area means, the Eurogroup must focus its discussions on achieving sustainable fiscal positions in the euro area, enhancing its growth potential and, generally, avoid unsustainable imbalances from arising.
Selleks on vaja ka liikmesriikide omavahelise nõudlikkuse suurenemist.
This also requires enhanced peer pressure between Member States.
Mida Te arvate praegu arutluse all olevatest „majanduse juhtimise reformi“ käsitlevatest õigusakti ettepaneku eelnõudest?
What do you think of the "economic governance reform" draft legislative proposals currently discussed?
Tehtavad jõupingutused majanduse juhtimise parandamiseks ELis ja euroalal on äärmiselt tähtsad.
The current efforts to strengthen economic governance in the EU and the euro area are of the utmost importance.
Eriti euroalal on vaja süvendada ja laiendada järelevalvet, et see kajastaks põhjalikku majanduslikku integratsiooni, mis on juba saavutatud, ning toetada rahaliidu sujuvat toimimist.
In particular within the euro area, there is a need to deepen and broaden surveillance so as to reflect the deep level of economic integration that has already been achieved and to support the smooth functioning of EMU.
Senised reeglid ja menetlused ei taganud mõistlikku eelarvepoliitikat kõigis riikides – paljud liikmesriigid sisenesid kriisi juba niigi suure riigivõla ja ebapiisava manööverdamisruumiga.
Existing rules and procedures did not guarantee prudent fiscal policies in all countries: many Member States entered the crisis with an already high public debt and insufficient margins of manoeuvre.
Peale selle ei võetud rahaliidu juhtimise kavandamisel piisavalt arvesse makroökonoomilisi tasakaalunihkeid – riigivõlaga seotud pinged ei tabanud mitte ainult riigirahanduse probleemidega maid, vaid ka suure jooksevkonto puudujäägi, tasakaalustamata majanduskasvu ja/või suure erasektori võlaga riike.
Moreover, macroeconomic imbalances were not given an adequate role in the design of EMU governance: sovereign debt tensions hit not only countries with problems of public finances, but also those with a high external deficit, unbalanced growth and/or a highly indebted private sector.
Samuti puudus üleüldse sobiv raamistik euroala finantsstabiilsuse tagamiseks kriisiolukordades.
Finally, an appropriate framework to safeguard the financial stability of the euro area in crisis situations was missing altogether.
Seoses sellega on eelarvepoliitilise järelevalve jõustamisel tähtis nüüdne keskendumine suure riigivõla vähendamisele ja riiklike kulutuste kasvu piiramisele.
In this respect, the new focus on correcting high government debt and containing public spending growth are important steps to reinforce fiscal surveillance.
Samuti tuleb uues raamistikus käsitleda veenvalt püsivate makroökonoomiliste tasakaalunihete kujunemist euroalal.
In addition, the build-up of lasting macroeconomic imbalances within the euro area needs to be addressed convincingly in the new framework.
Seetõttu toetan väga järelevalve ulatuse laiendamist.
I therefore very much support the broadening of the scope of surveillance.
Uus makroökonoomilise järelevalve raamistik peab selleks, et olla tõhus, keskenduma kõige ohtlikumatele tasakaalunihetele, eriti konkurentsivõime püsivale vähenemisele, ning võtma arvesse euroala eripärasid.
To be effective, the new macroeconomic surveillance framework must focus on the most harmful imbalances, in particular persistent losses of competitiveness, and take into account the specificities of the euro area.
Niinimetatud „Euroopa poolaasta“ kehtestamine peaks tagama, et erinevate järelevalveprotsessidega saavutatakse järjepidevaid tulemusi, samas kui need jäävad juriidiliselt ja menetluslikult eraldiseisvateks.
The introduction of the so-called “European Semester” should ensure that the various surveillance processes lead to consistent results, while remaining legally and procedurally separate.
Toetan väga Euroopa Parlamendi ettepanekuid suurema automaatsuse rakendamiseks järelevalvemenetlustel, et parandada kõrvalekalded mõistlikust poliitikast kohe.
I very much welcome proposals by the European Parliament to introduce greater automaticity in surveillance procedures so as to immediately correct deviations from sound policy making.
Minu arvates on see poliitiliste soovituste järgimise parandamise järelevalveraamistiku usaldusväärsuse suurendamise võti.
In my view, this is key in improving compliance with policy recommendations and enhancing the credibility of the surveillance framework.
Seetõttu peaksime uurima selles seoses kõiki võimalusi, k.a ümberpööratud kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise laialdasemat kasutamist, kui see on võimalik – parlamendi ettepanekud poliitiliste ja mainega seotud meetmete kehtestamiseks järelevalveraamistiku varase järgimise tagamisel; rahaliste karistuste varasem ja järkjärgulisem rakendamine ning uue trahvi kehtestamine statistika võltsimise eest; samuti rangemad miinimumnõuded euroala riikide eelarveraamistikele on järgmised sammud uues suunas, et muuta järelevalve tõhusamaks ja parandada mõned minevikus tehtud vead.
We should therefore exploit all possibilities in this regard, including greater use of reversed qualified majority voting where possible: proposals by Parliament to introduce political and reputational measures to foster early compliance with the surveillance framework; earlier and more gradual application of financial sanctions and the introduction of a new fine in case of falsification of statistics; as well as stricter minimum requirements for the national budgetary frameworks of euro area countries are further steps in the right direction to make surveillance more effective and correct some of the mistakes that were made in the past.
Praegu on eriti oluline, et reformimisel saavutatud hoogu kasutataks käimasolevate kolmepoolsete kõneluste edukaks lõpetamiseks 2011. aasta juuniks, Euroopa Ülemkogu poolt seatud tähtajaks, mille tulemus on ambitsioonikas kompromiss nõukogu ja parlamendi vahel ja mis kaasab ka komisjoni, kasutades täielikult aluslepingutes pakutavaid võimalusi.
It is now of the greatest importance that the reform momentum that has been created is used to conclude successfully the ongoing trialogue by the June 2011 deadline set by the European Council, resulting in an ambitious compromise between the Council and the Parliament, also involving the Commission, exploiting fully the possibilities offered by the Treaties.
24.–25. märtsil 2011. aasta Euroopa Ülemkogul kokku lepitud stabiilsusmehhanismi tingimuste kava näeb ette EKP osalemise stabiilsusmehhanismi protsesside teatud osades.
The Term Sheet on the ESM agreed by the European Council on 24-25 March 2011 foresees the involvement of the ECB in parts of the ESM's processes.
Esiteks, pärast rahalise abi taotlemist liikmesriigi poolt, suhtleb EKP komisjoniga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, hinnates riski olemasolu euroala finantsstabiilsusele tervikuna, mis võimaldaks aktiveerida stabiilsusmehhanismi, ning selle riski olemasolul, viies läbi range võla jätkusuutlikkuse analüüsi.
First, following a request for financial assistance from a euro area Member State, the ECB will liaise with the Commission and the IMF in assessing whether there is a risk to the financial stability of the euro area as a whole warranting an activation of the ESM and, if so, in conducting a rigorous debt sustainability analysis.
Kui jätkusuutlikkuse analüüsi tulemusel järeldatakse, et makromajanduse kohandamiskava võib viia riigivõla realistlikult jätkusuutlikule arengule, teeb EKP koostööd komisjoni ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, et hinnata asjaomase liikmesriigi tegelikku rahastamisvajadust.
Second, if, on the basis of a sustainability analysis, it is concluded that a macroeconomic adjustment programme can realistically restore the public debt to a sustainable path, the ECB will liaise with the Commission and the IMF in assessing the actual financing needs of the Member State concerned.
Kolmandaks aitab EKP asjakohastel juhtudel oma tehnilise asjatundlikkusega kaasa makromajanduse kohandamiskava läbirääkimistele ning hiljem selle kava rakendamise järelevalvele.
Third, ECB staff will contribute, with its technical expertise where relevant, to the negotiation of a macroeconomic adjustment programme and the subsequent monitoring of the implementation of such programme.
See on kooskõlas Kreeka krediidikorralduse ning Euroopa finantsstabiilsusvahendi (EFSF) ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) raames abi andmisel kehtestatud korraga.
This follows the established practice for the Greek Loan Facility and for assistance under the European Financial Stability Facility (EFSF) and the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM).
Eurosüsteemi rahapoliitiliste operatsioonide kontekstis on ESMi väljastatud võlainstrumendid (nagu EFSFi võlakirjadki) kõlblikud tagatisvarana; ESMile endale ei anta juurdepääsu eurosüsteemi rahapoliitilistele operatsioonidele.
As for Eurosystem monetary policy operations, debt instruments issued by the ESM (like EFSF bonds) will be eligible as collateral; the ESM itself will not be granted access to Eurosystem monetary policy operations.
„Eurovõlakirjad“ ehk kõigi euroala liikmesriikide poolt solidaarselt tagatud võlakirjad on pakutud välja kui vahend riigivõlakirjade suuruse ja likviidsuse suurendamiseks, mis omakorda vähendaks laenamiskulusid ja pakuks võimaliku mehhanismi praeguse riigivõlakriisi lahendamiseks.
‘Eurobonds’, or bonds guaranteed in a joint and several manner by all euro area Member States, have been proposed as an instrument to increase the size and liquidity of sovereign debt markets which, in turn, would reduce borrowing costs and constitute a possible mechanism to resolve the ongoing sovereign debt crisis.
Praegune institutsionaalne raamistik, milles eelarvepoliitikad on detsentraliseeritud, ei ole sellise eurovõlakirjade kontseptsiooniga aga kooskõlas.
However, the current institutional framework where fiscal policies are decentralized is not compatible with a concept of Eurobonds as described above.
Ennekõike tooks ühtne kogu euroalal kehtiv pikaajaline intressimäär kaasa kaudse toetus mõistliku eelarvepoliitikaga riikidelt vähem mõistlikele.
Most importantly, a single euro area-wide longer-term interest rate would introduce an implicit subsidy from fiscally sound to fiscally less sound Member States.
See võiks tulevikus anda teenimatut tasu ebamõistliku poliitika eest ja kahjustaks eelarvepoliitilise mõistlikkuse stiimuleid.
This might unduly reward unsound policies and impair incentives for fiscal prudence in the future.
Hea eelarvepoliitikaga liikmesriigid peaksid seejuures nägema, kuidas osa nende mõistlikkuse kasulikkusest läheb üle teistele.
At the same time, fiscally sound Member States would see part of the benefits of their prudence transferred to other states.
On ka keerukamaid ettepanekuid, milles eurovõlakirjad ei asendaks täielikult riiklikke emissioone, kuid praeguses etapis näivad ka need olevat tehniliselt ja majanduslikult problemaatilised.
There are more complex proposals, in which Eurobonds do not fully replace national issuances, but at this stage they also seem to present technical and economic problems.
Nimetatud põhjustel näiks eurovõlakirjade väljaandmine sobiv ainult sellises institutsionaalses raamistikus, milles mingi osa eelarvepoliitilisest pädevusest antakse riiklikult tasandilt liidule, hõlmates nii eurovõlakirjade emiteerimisega seotud kasu kui ka vastutust.
For these reasons, the issuance of Eurobonds would only seem appropriate in an institutional framework where some degree of fiscal competence is transferred from the national to the union level, thereby internalising both the benefits and the responsibilities related to Eurobond issuance.
See tee vajaks aga suuri institutsionaalseid muudatusi, mis praeguses etapis tõenäoliselt laialdast toetust ei leiaks.
This avenue, however, would require major institutional changes that appear unlikely to gain widespread support at the current juncture.
Kuidas peaks Teie arvates EKP reageerima, kui realiseeruks euroala liikmesriigi võlakirjade osaline mahakirjutamine?
How in your view should the ECB react if a haircut on government bonds of a Eurozone Member State became reality?
Riigivõlakirjade „juukselõikus“ on riigivõla restruktureerimisprotsessi tagajärg.
A haircut in government bonds is the consequence of a sovereign debt restructuring process.
Võla ümberkorraldus on võimalus, mille kulud oleksid kasust suuremad.
A debt restructuring is an option whose costs would outweigh the benefits.
Kreeka kohandamiskava täielikul rakendamisel hakkaks võla/SKP suhe püsivalt vähenema pärast 2013. aastat.
With the adjustment programme for Greece being fully implemented, the debt-to-GDP ratio would start declining in a durable manner after 2013.
On ilmne, et see tähendab suurt väljakutset; võrreldes aga mis tahes alternatiiviga jääb majanduskava täitmine siiski väga tõenäoliselt kõigi asjaosaliste jaoks odavaimaks lahenduseks.
It is clear that this represents a major challenge; however, compared to any alternative, delivering the economic programme remains, with all probability, the least costly way forward for all parties involved
Restruktureerimise korral õõnestataks asjaomaste riigivõlakirjade – ja tõenäoliselt selle riigi kõigi teiste emitentide – adekvaatsust tagatisvarana.
In case of a restructuring, the collateral adequacy of the government bonds concerned - and probably of all other issuers of the country - would be undermined.
Sellega seoses kahjustuks tõenäoliselt riigi pankade majanduslik usaldatavus (mis üldiselt on restruktureeritavatele võlakirjadele väga avatud).
In the same vein, the financial soundness of the domestic banks (that are generally heavily exposed to the restructured bonds) would be most likely impaired.
Pealegi tähendaks riigivõla restruktureerimine tõsiseid rahalisi ja makroökonoomilisi riske.
Moreover, a sovereign debt restructuring would imply severe financial and macroeconomic risks.
Euroala liikmesriigis läbiviidav restruktureerimine kujutab endast olulist süsteemi destabiliseerimise riski, millel oleksid tõsised tagajärjed euroala majanduskasvu väljavaadetele.
A restructuring in a euro area member state poses a significant risk of destabilising the financial system, with severe consequences for the growth outlook of the euro area.
Samuti ei saa välistada ka olulisi ülekanduvaid mõjusid teistele euroala riikidele, mõjutades negatiivselt kindlustunnet ja edasise restruktureerimise ootusi asjaomases riigis või mujal.
Finally, significant spill-over effects on other euro area countries cannot be excluded, with a negative impact on confidence and expectations of further restructuring in the country concerned or elsewhere.
Üle kogu euroala võiksid tekkida kahtlused võla jätkusuutlikkuse ja hinnavahede kasvu osas.
Doubts about debt sustainability and higher spreads could emerge across euro area countries.
Mis tahes euroala riigivõlakriisi puhul seisneb edasiminek eelarvedistsipliinis ja vajadusel konsolideerimises.
The way forward to solving any sovereign debt crisis in the euro area relies on fiscal discipline and consolidation when needed.
Täpsemalt – riigid peaksid tegema suuri pingutusi konsolideerimiseks kuni ülemäärase võla kõrvaldamiseni, määrates võimalikult ruttu selgelt kindlaks vajalikud maksu- ja kulumeetmed.
More specifically, countries should maintain ambitious consolidation efforts until excessive deficits are corrected, clearly specifying the underlying tax and spending measures as soon as possible.
Eelarve juhtimist tuleks parandada (võttes vastu ranged mitmeaastased eelarvereeglid koos mittejärgimisel rakendatavate karistustega), et kasvatada eelarve-sihi usaldusväärsust hilisematel aastatel.
Fiscal governance should be strengthened (adopting stringent multi-annual fiscal rules with sanctions in case of non-compliance) to foster credibility of the fiscal target in later years.
ELi/IMFi programme kasutavate riikide puhul nähakse programmi täielikku rakendamist ainsa võimalusena taastamaks eelarvedistsipliini ja usaldusväärsust võlausaldajate silmis.
In case of countries under EU/IMF programmes, full implementation of the programme is envisaged as the only way for the country to regain fiscal discipline and credibility vis-à-vis its debt holders.
Samuti on hädavajalik teha majandusreforme konkurentsivõime ja majanduskasvu stimuleerimiseks.
Economic reforms to stimulate competitiveness and growth are also crucial.
Seega peaks EKP sellisel kahetsusväärsel juhul, kui niisuguse tulemuseni jõutud on, tegutsema mõistagi aluslepingus seatud piirides (vt ka küsimust 16).
Therefore, in the unfortunate event that such an outcome occurs, the ECB would of course have to operate within the margins set out by the Treaty (also see question 16).
Kas EKP mandaat ja asjaolu, et EKP omab euroala liikmesriikide võlakirju, tähendab huvide konflikti?
Does the ECB´s mandate and the fact that it holds bonds of Eurozone Member States create a conflict of interest ?
Tuletaksin kõigepealt meelde väärtpaberituru programmi kolme põhijoont. see on juba oma olemuselt ajutine, see on piiratud summas ning selle mõjud rahaturgudele on täielikult steriliseeritud.
Let me first of all recall three essential features of our Securities Market Programme (SMP): it is by its very nature temporary, it is of limited amount and its monetary effects are fully sterilised.
Otsus soetada euroala (riigi)võlakirju tehti (lisaks juba kehtestatud teistele ajutistele ebastandardsetele poliitilistele meetmetele), et toetada väärtpaberiturgude sügavust ja likviidsust nendes euroala riigi- ja erasektori võlakirjade segmentides, mis olid muutunud mittetoimivateks, et säilitada rahapoliitika ülekandemehhanismi toimimist.
The decision to purchase (government) bonds of euro area countries was taken (in addition to other temporary non-standard policy measures already in place) to support the depth and liquidity in those euro area public and private debt securities market segments which had become dysfunctional, in order to preserve the functioning of the monetary policy transmission mechanism.
Kõnealune toimimine on rahapoliitika tõhusaks elluviimiseks hädavajalik.
Such functioning is indispensable for an effective conduct of monetary policy.
Seoses sellega on EKP sekkumine mõnel riigivõlakirja turul olnud hädavajalik, et võimaldada EKPl tagada jätkuvalt seda, mida talt oodatakse – hinnastabiilsust keskpikas perspektiivis kogu euroalal.
In this respect, the ECB’s intervention in some government bond markets have been essential in allowing the ECB to continue to deliver what it is expected to deliver, namely price stability over the medium term for the euro area as a whole.
Seega ei mõjuta EKP tegevust oma mandaadi jätkuval täitmisel mitte kuidagi asjaolu, et talle kuulub mõne euroala liikmesriigi võlakirju.
Thus, the ECB’s actions to continue achieving its mandate are in no way affected by the fact that it holds sovereign bonds of some euro area Member States.
EKP kavatseb hoida ostetud võlakirju tähtaja saabumiseni.
The ECB intends to hold the bonds purchased until maturity.
Seega ei mõjuta tema bilanssi turuhindade kõikumised, mis tulenevad rahapoliitiliste hoiakute muutustest.
Its balance sheet is therefore not affected by any fluctuations in market prices on account of changes in the monetary policy stance.
Üldisemalt tuleb märkida, et EKP tavapäraseid meetmeid – EKP peamisi intressimäärasid – puudutavad otsused tehakse tavapäratutest meetmetest sõltumatult.
More in general, decisions on the ECB’s standard measures – the key ECB interest rates - are taken independently of the non-standard measures.
Sellega on tagatud, et EKP rahapoliitilist tegevust on võimalik õigeaegselt reguleerida, et töötada vastu keskpika perspektiivi hinnastabiilsuse riskidele, käsitledes teisi ülekandemehhanismi kahjustusi ebastandardsete meetmete abil.
This ensures that the ECB’s monetary policy stance can be adjusted in time to counteract risks to price stability over the medium term, while addressing remaining impairments in the transmission mechanism by means of non-standard measures.
Soovin lisada, et juba ainult võlakirjaturule sekkumise võimalus võis aidata piirata nakkuse otseselt riigivõlakriisist mõjutatud riikidest teistesse maadesse levimist, mis oleks toonud kaasa rahaturgude ülekandeprotsessi suurema kahjustumise euroalal tervikuna, kui väärtpaberituru programmi ei oleks kehtestatud.
Let me add that the mere possibility of bond market interventions may have contributed to limiting contagion spreading from the countries directly affected by the sovereign debt crisis to other countries, which would have implied a stronger hampering of the monetary transmission process in the euro area as a whole if the SMP had not been in place.
EKP president on ähvardanud vähendada juhul, kui euroala liikmesriik üritab riigivõlga restruktureerida, vähendada selle riigi pangandussektori likviidsust.
The ECB President has threatened to withdraw liquidity of a Eurozone Member State´s banking sector, in case that a Member State would try to restructure its public debt.
Kas oleksite valmis kasutama oma volitusi sellisel või mõnel sarnasel viisil?
Are you willing to use your powers in such or a similar way?
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Keskpankade Süsteemi põhikirjale saab Eurosüsteem pakkuda likviidsust ainult majanduslikult usaldatavatele pankadele ning ainult piisava tagatisvara vastu.
The Eurosystem can only provide liquidity to financially sound banks, against adequate collateral, in line with the TFEU and Statute of the ESCB.
Praegu aktsepteerib EKP Kreeka riigivõlakirju tagatisvarana tulenevalt minimaalse krediidireitingu künnise rakendamise peatamisest tagatisvara kõlblikkuse nõudena; seda seetõttu, et EKP on analüüsinud hoolikalt ELi/IMFi kava ja kiitnud selle heaks kui käimasoleva riigivõlakriisi ületamiseks sobiva abinõu.
Currently, the ECB accepts Greek government bonds as adequate collateral following a suspension of the application of the minimum credit rating threshold in the collateral eligibility requirement; this is because the ECB has carefully analysed the EU/IMF programme and approved it as being appropriate to tackle the current sovereign debt crisis.