natgillin/translations-raw huggingface dataset:
33. kiidab heaks komisjoni kavatsuse luua lihtne ja kulutõhus õiguste andmise süsteem avaldatud teoste digiteerimiseks ja neile juurdepääsu võimaldamiseks internetis, koostöös kõikide asjaomaste sidusrühmadega;
Endorses the Commission's intention to establish a simple and cost-efficient rights clearance system for the digitisation of published works and their availability on the Internet, working in close cooperation with all the stakeholders involved;
seetõttu tervitab ja toetab projekti ARROW
34.Therefore, welcomes and supports initiatives, such as the ARROW project
Juurdepääsetavad autoriõigusteabe ja omanikuta teoste registrid ( Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works ). taolisi algatusi, milles osalevad nii õiguste omanikud kui ka raamatukogude esindajad, kuna nende eesmärgiks on määrata kindlaks õiguste omanikud ja nende õigused ning selgitada välja teoste autoriõiguste seis, muu hulgas see, kas tegu on omanikuta või lõppenud tiraažiga teostega;
Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works , partnered by both rights-holders and library representatives, in particular since these seek to identify rights-holders and their rights, and to clarify the rights' status of works including whether these are orphan or out of print;
41. soovitab komisjonil tungivalt nõuda digitaalsete teoste tööde elektroonilist standardformaati, et tagada digitaalsete dokumentide ühilduvus kasutajaliidese ja andmebaasiga;
Recommends to the Commission that it insist on a standard electronic format for the digitised works, so as to ensure that the digitised documents are compatible with the online interface and the database;
Rahastamis- ja haldusküsimused
Financing and governance issues
(i) Sponsorlus ning avaliku ja erasektori partnerlus
(i) Sponsorship and public - private partnerships
48. rõhutab, et sponsorlus on Europeana jaoks huvitav alternatiiv, kuna see võimaldab rahastada nii digiteerimistegevust kui ka lõppenud tiraažiga, omanikuta ja kaitstud teoste autoriõiguse tasude katmist, samuti nende teoste avaldamist internetis;
Stresses that sponsorship is an interesting alternative for Europeana insofar as it offers an opportunity to fund not just digitisation activities but also the management of copyright payments for out-of-print, orphan and copyrighted works, as well as putting them online;
49. rõhutab, et oluline osa rahastamisest peaks tulema avalikust sektorist, näiteks ELilt, liikmesriikidelt ja kultuuriorganisatsioonidelt, ning teeb ettepaneku lugeda Europeana digiteerimisprotsess Lissaboni strateegia osaks ja luua sellele järgmisesse mitmeaastasesse finantsraamistikku eraldi eelarverida, kuid soovitab jätkata projektile tuluvoogude otsimist, et see suudaks kaugemas perspektiivis end ise rahastada;
Stresses that a substantial part of the financing should come from public contributions, such as contributions from the EU, Member States and cultural organisations and proposes that Europeana's digitisation process be interpreted as part of the Lisbon strategy and that a separate budget line be established in the next Multiannual Financial Framework, but recommends that the project continue to look for revenue streams in order that it become self-financing in the longer term;
57. teeb ettepaneku, et kampaanias „Liitu Europeanaga” kasutataks loovust, avaliku ja erasektori partnerluses ja toetusel toimuv kampaania tuleks suunata eelkõige noortele, näiteks rahvusvaheliste spordiürituste või näituste ja kultuurikonkursside raames;
Proposes that "Join Europeana" be advertised creatively; carried out under public-private partnerships and sponsoring, this should be targeted primarily at young people, for instance at international sports events , or in the context of art exhibitions and cultural competitions;
60. palub komisjonil tagada, et Europeanaga seotud teavituskampaaniad ja sarnased teadlikkuse tõstmise aktsioonid toimuksid liikmesriikide vastavate partnerlusorganisatsioonide kaudu;
Calls on the Commission to ensure that information campaigns and similar awareness-raising activities regarding Europeana are channelled through the relevant partnership organisations in the Member States;
62. on veendunud, et põhiroll Europeana võimalikult demokraatlikul haldamisel peab jääma kultuuriasutustele, ning ergutab neid koostööle, et vältida teoste korduvat digiteerimist ning muuta ressursside kasutamine otstarbekamaks;
Believes that cultural institutions must continue to play a major role in the governance, which should be as democratic as possible, of the Europeana project; and calls on them to collaborate in order to avoid duplicating works digitised and to rationalise use of resources;
64. teeb ettepaneku avaldada Europeana juhtimise võimalikult tõhusaks koordineerimiseks avalik pakkumiskutse, milles on esitatud selged ja realistlikud eesmärgid, ning vajadusel tegevust uuesti hinnata;
Suggests issuing a public call for tenders with a view to coordinating the administration of Europeana as effectively as possible, defining clear, realistic objectives and re-evaluating the operation if necessary;
Täna on Europeanal pakkuda 6 miljonit digitaalset teost, sh raamatud, kaardid, filmiklipid ja fotod.
Today, Europeana offers 6 million digitised works, including books, maps, film clips and photographs.
Eesmärgiks on jõuda 10 miljoni säilikuni 2010. aasta juuniks, mil peab käivituma Europeana uus versioon.
The objective is to reach 10 million objects by June 2010, when a new version of Europeana is supposed to be launched.
Projekti teine järk algab 2011. aastal, mil muutub täielikult kättesaadavaks mitmekeelsem ja semantiliste veebifunktsioonidega Europeana.eu.
The second phase of the project will see the launch in 2011 of a fully operational Europeana.eu, which will be more multilingual in character and will have semantic web features.
Lisaväärtuseks kasutajale on see, et Europeana võimaldab tal leida teavet tema emakeeles.
The additional value to users is that Europeana makes it possible to find information in their own mother tongues.
Europeana rahastamine toimub eContentplus programmi ja konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames ning selles osalevad mõned liikmesriigid ja kultuuriasutused.
Europeana is funded by the e Content plus programme, by the Competitiveness and Innovation programme, and by some Member States and cultural institutions.
Euroopa Digitaalraamatukogu Sihtasutus loodi eesmärgiga luua valdkondadeülene juurdepääs Euroopa kultuuripärandile.
The European Digital Library Foundation has been created with a goal to provide cross-domain access to Europe's cultural heritage.
Sihtasutus püüab toetada muuseumide, arhiivide, audiovisuaalarhiivide ja raamatukogude ametlike kokkulepete sõlmimist selle üle, kuidas teha koostööd ühisportaali Europeana loomiseks ja jätkusuutlikkuse tagamiseks.
It tries to facilitate formal agreements across museums, archives, audio-visual archives and libraries on how to cooperate in the delivery and sustainability of the joint portal Europeana.
Samuti püüab see anda ELile rahastamiseks vajaliku õigusliku raamistiku ning tulevase haldamise aluse.
It also aims to provide a legal framework for use by the EU for funding purposes and as a springboard for future governance.
Veebisaidi toimimist juhib Europeana kontor, mis asub Hollandi Rahvusraamatukogus.
The site is run by the Europeana office, hosted by the Dutch National Library.
Üle 1000 kultuuriasutuse lisab otse või vahendajate kaudu sisu Europeana kogudesse ning üle 150 asutuse osaleb selle partnervõrgus.
More than 1000 cultural institutions contribute content to Europeana (directly or through aggregators) and more than 150 institutions have joined its partner network.
Komisjon valmistub juba Europeana järgmiseks arendusetapiks.
The Commission now looks ahead to the next phase of development of Europeana.
Eesmärgiks on kindlustada, et Europeana ning selle aluseks olevad digiteerimise, sidusjuurdepääsu ja digitaalse säilitamise põhimõtted muudaksid Euroopa kultuuriväärtused internetis püsivalt nähtavaks ning meie ühisest ja mitmekülgsest kultuuripärandist saaks Euroopa tulevase teabeinfrastruktuuri lahutamatu osa.
The aim is to ensure that Europeana and the underlying policies for digitisation, online accessibility and digital preservation, give European culture a lasting visibility on the internet and turn our common and diverse heritage into an integral part of Europe's information infrastructure for the future.
Käivitati ka avalik konsultatsioon Europeana edasise arengu üle.
A public consultation was also launched on the further development of Europeana.
Selle käigus käsitleti muu hulgas viise, kuidas erasektor saaks osaleda Europeana edasises arengus avaliku ja erasektori koostöö kaudu, ning kuidas oleks Europeana abil võimalik leida ka autoriõigusega kaitstud sisu.
It dealt amongst other things with the way in which the private sector can be involved in the further development of Europeana through public private partnerships, and how in-copyright content can be made searchable through Europeana.
Oma 27. septembri 2007. aasta resolutsioonis programmi „i2010: digitaalraamatukogud” kohta väljendas Euroopa Parlament tugevat toetust ideele luua Euroopa digitaalraamatukogu kui ühine mitmekeelne juurdepääsupunkt Euroopa kultuuripärandile.
In its resolution of 27 September 2007 on "i2010: towards a European digital library", the European Parliament expressed its strong support for the idea of establishing a European digital library in the form of a common, multilingual access point to European cultural heritage.
Nüüd, mil Europeana on muutumas reaalsuseks, vajab ta selget poliitilist toetust Euroopa Parlamendilt, sest projekti püsikindlus ja kvaliteet sõltuvad jätkusuutliku rahastamis- ja haldusmudeli loomisest, probleemide lahendamisest seoses autoriõigustega kaitstud materjalide lausdigiteerimisega ning teadlikkuse tõstmisest sellise suure ettevõtmise tähtsusest liikmesriikide seas.
Now, at a time when Europeana is becoming a reality, it needs clear political backing from the European Parliament, since the staying-power and quality of this project depend on creating a sustainable financing and governance model, on finding solutions for mass-digitizing copyrighted materials, and on raising awareness about the importance of such an endeavour among the Member States.
Peamised sisuga seonduvad probleemid
Main issues concerning content
Kultuuritoodete, sh raamatute digiteerimine on kulukas ja ulatuslik ettevõtmine, mis nõuab tihedat koostööd õiguste omanike, kultuuriasutuste ning info- ja sidetehnoloogia firmade, samuti avaliku ja erasektori vahel.
The digitisation of cultural products, including books, is an extensive and expensive undertaking that requires close cooperation between rights-holders, cultural institutions and ICT companies, as well as between the public and private sectors.
Liikmesriigid ja nende kultuuriasutused otsustavad kooskõlas oma kultuuri- ja/või teabepoliitikaga, millist materjali nad digiteerivad ja Europeanasse lisavad.
The selection of content to be digitised and brought into Europeana is determined by the Member States and their cultural institutions, in line with their cultural and/or information policies.
Liikmesriikide panus Europeanasse on väga ebaühtlane nii lisatava materjali koguse kui ka liikide osas.
The contribution by different Member States to Europeana is very uneven , both in terms of number of objects and types of material.
Vaid 5% kõigist digitaalraamatutest on Europeana kaudu kättesaadavad.
Only 5% of all digital books are available in Europeana.
Peaaegu pooled neist pärinevad Prantsusmaalt.
Almost half of these come from France.
Suure panusega riigid on veel Saksamaa (16%), Madalmaad (8%) ja Ühendkuningriik (8%).
Other big contributing countries are Germany (16%), the Netherlands (8%), and the United Kingdom (8%).
Kõigi ülejäänud riikide panus on 5% või alla selle.
All other countries provide 5% or less each.
Kuna lausdigiteerimine kogub mujal maailmas juba hoogu, tuleb kiirema korras võtta tõsiselt käsile Euroopa kultuuripärandi ulatuslik digiteerimine.
With mass digitisation taking off in other parts of the world, it becomes urgent to engage more seriously with the task of large-scale digitisation of European cultural heritage.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata teostele, sh audiovisuaalmaterjalidele, mida ähvardab kahjustumine või hävimine.
Special attention should be paid to those works which are fragile and might cease to exist very soon and, among those, audiovisual materials.
Esialgne eesmärk oli koondada tähelepanu autoriõigustega kaitsmata tekstimaterjali potentsiaalile.
The initial aim was to concentrate on the potential provided by out-of-copyright text material.
Juriidilistel põhjustel ei hõlma Europeana lõppenud tiraažiga raamatuid (umbes 90% riiklike raamatukogude materjalidest) ega omanikuta teoseid (hinnanguliselt 10–20% riikide autoriõigusega kaitstud kogudest), mille autoreid ei ole võimalik kindlaks teha.
For legal reasons, Europeana includes neither out-of-print books ( some 90% of the content of national libraries) nor orphan works ( estimated at 10% to 20% of national in-copyright collections), whose authors cannot be identified.
Samal ajal on selge, et tuleb leida lahendus küsimusele, kuidas hõlmata autoriõigusega kaitstud materjali.
At the same time it is clear that solutions should be found on how to include in-copyright material.
See on äärmiselt oluline, et vältida „20. sajandi musta auku” – olukorda, kus interneti kaudu võib ligi pääseda suurele hulgale enne 1900. aastat avaldatud kultuurimaterjalile, kuid väga vähesele materjalile lähemast minevikust.
This is especially important in order to avoid a ‘20th century black hole’ - a situation in which much cultural material from before 1900 is accessible on the web, but very little material is available from the more recent past.
Selle ülesande täitmiseks peavad kultuuriasutused ja õiguste omanikud tegema tihedat koostööd, järgides täielikult autoriõigust käsitlevaid õigusakte.
This requires close collaboration between cultural institutions and right holders, in full respect of copyright legislation.
Äärmiselt terav probleem on seotud omanikuta teostega , st teostega, mille õiguste omanikke on võimatu või äärmiselt raske leida.
A particularly acute problem exists in the area of orphan works , i.e. works for which it is impossible or very difficult to trace the rightful holders.
Pärast komisjoni 2006. aasta digiteerimist ja digitaalset säilitamist käsitlevat soovitust on enamik liikmesriike saavutanud vähest edu.
Most Member States have made little progress after the Commission issued its 2006 Recommendation on digitisation and digital preservation.
Omanikuta tööde küsimus on saanud suurema tähelepanu osaliseks tänu programmi Google Book Search kohtuasja käsitlevale kokkuleppele USAs, mis puudutab paljusid kõnealuseid töid.
The issue of orphan works has attracted increasing attention as a result of the Google Book Search legal case settlement in the United States of America which concerns many of these works.
(Google Books on internetiteenuste turu ühe suurima osalise poolt välja töötatud äriprojekt.
(Google Books is a commercial project developed by one of the most important players in the Internet services market.
See võimaldab pärast võtmesõna-põhist otsingut veebis lugeda üldkasutatavaid raamatuid või väljavõtteid autoriõigustega kaitstud raamatutest.)
It allows users to view online public domain books or snippets of in-copyright books after having conducted a keyword-based search.)
Kokkulepe sõlmiti Google’i ning Ameerika Kirjastajate ühingu ja Autorite Kutseühingu vahel, et lahendada kohtumenetlus autoriõiguse rikkumises.
This settlement is an agreement between Google and the Association of American Publishers and the Authors’ Guild to settle a legal action for breach of copyright.
See kokkulepe kehtib vaid juhtudel, kui Google kasutab raamatuid ärilisel eesmärgil USAs.
The US settlement only applies to commercial exploitation of books by Google in the United States.
Kui selle kokkuleppe tagajärjel muutuvad Euroopa autorite digiteeritud raamatud kättesaadavaks ainult USA territooriumilt, võib see tekitada teadmiste taseme ebavõrdsuse Euroopa ja USA vahel.
Nevertheless, it may lead to the creation of a knowledge gap between the Europe and the USA if the digitised books of European authors become available only from the territory of the USA as a consequence of this settlement.
Google võib nii sattuda de facto monopoolsesse situatsiooni, saades ainuvõimu raamatute otsingu, levitamise ja müügi üle.
Google could end up in de facto monopoly position as the sole source of ultimate power in book discovery, distribution and sales.
Komisjon peab seetõttu tähelepanelikult jälgima olukorra edasist arengut.
The Commission therefore needs to have a close look at how the situation develops.
Tuleks võtta kõik vajalikud meetmed uue digitaalse lõhestatuse vältimiseks ning Euroopa ühiste huvide kaitseks pikemas perspektiivis.
All necessary steps should be taken so as to avoid a new digital divide and to protect common long-term European interests.
Euroopa tee erineb Google Booksi lähenemisviisist, kuna Europeana on ülemaailmselt kättesaadav teenus, mis püüdleb kvaliteetse sisu ja autoriõiguste täieliku austamise poole.
The European way is different from the Google Books approach as Europeana is a service available worldwide, and strives for high-quality content and full respect for copyright legislation.
Otsides lahendusi eri liikmesriikide väga erinevatest autoriõigusaktidest tulenevatele arvukatele probleemidele, tuleks nimetatud asjaolu silmas pidada.
This should be kept in mind when looking for solutions to the manifold problems which arise around copyright legislations, which happen to differ widely amongst EU Member States.
Praegusel hetkel on algatused nagu projekt ARROW (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works), mis võimaldab igal kasutajal Euroopa tasandil väljatöötatud liidest kasutades veenduda, kas teos on saadaval, aegunud või omanikuta, ning saada teavet õiguste omanike kohta, väga kasulikud vahendid omanikuta teoste õiguste saamise hõlbustamiseks.
At the moment, initiatives such as ARROW (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works), a project which allows any user to verify whether a work is available, expired or orphan by using an interface developed at European level, and to obtain information on copyright holders, are very useful tools in facilitating the rights clearance for orphan works.
Praegu Euroopas toimuvate digiteerimisprojektide käigus on üles kerkinud probleem seoses üldkasutatavate materjalide staatusega pärast vormingu muutmist.
Ongoing digitisation projects in Europe show an emerging problem with public domain materials after the format shift.
On väga oluline, et analoogmaailmas üldkasutatavad raamatud jääksid üldkasutatavaks ka digitaalkeskkonnas, et neid saaks kasutada kõige laiem avalikkus.
It is essential that books in the public domain in the analogue world, remain in the public domain in the digital world and that they can be enjoyed by the widest possible audience.
Euroopas eksisteerib mitmeid erinevaid lähenemisviise, mis tekitavad juriidilisi küsimusi digiteerimisel tekkivate õiguste kohta.
There exists a wide range of approaches in Europe, which raise legal questions about rights created by digitisation.
Üldkasutatava materjaliga seotud probleemide hulka kuulub näiteks võimalus, et digiteerimisega tekib uus kiht õigusi; et digiteeriv firma saab eksklusiivsed õigused avalikus omandis olevate teoste üle; et digiteerimise käigus tekkivad territoriaalsed piirangud kultuurilisele materjalile juurdepääsu osas.
Among problematic points for public domain material is, e.g., the assumption of a new layer of rights that would be created by digitization, the granting of exclusive rights on public domain works to the digitizing company, as well as territorial limitations to access cultural content which may accrue during the process of digitisation.
Europeana digitaalraamatukogu rahastamismudel on arenenud eranditult ühenduse rahastatavalt mudelilt (kuni 2009. aastani projekti EDLnet kaudu, mida kaasrahastati programmi eContentplus raames) mudelini, kus rahastamine ei toimu ainuüksi komisjoni (konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi) kaudu, vaid selles osalevad ka liikmesriigid, mõned kultuuriasutused ning erasektor (aastast 2009 kuni 2013. aasta lõpuni).
The financing model for the European digital library has evolved from an exclusively Community-funded one (until 2009 through the EDL-net project co-funded by the e Content plus programme) to a model where financing does not come only from the Commission (through the Competitiveness and Innovation Programme) but also from the Member States, some cultural institutions, and from private sector sponsorship (from 2009 until the end of 2013).
Tuleb välja töötada uusi rahastamisviise, et leida jätkusuutlik rahastamismudel pärast 2013. aastat.
New methods of financing must be developed so as to find a sustainable financing model from 2013 onwards.
Üks kavandatavaid võimalusi on loobuda praegusest projektipõhisest rahastamisest avaliku ja erasektori partnerluse ning avalike asutuste struktureerituma panuse kasuks.
One of the ways envisaged is to move away from the present project-based financing towards public-private partnerships and more structured contributions by public institutions.
Avaliku ja erasektori partnerlust on võimalik arendada mitmel kujul, nagu erasponsorlus, tasu Europeana veebisaidil antud viidete eest selliste avalik-õiguslike ja eraorganisatsioonide infosisule, kes saavad kõnealuse sisu eest tulu, ning kaugemaleulatuvad partnerlusmudelid, kus erasektor osaleb otseselt Europeana juhtimises ja selle toimimiseks vajaliku tulu loomises.
Public private partnerships can be developed in various forms, such as private sponsoring, payment for the links provided by Europeana to the content of organisations that generate income from this content, as well as further-reaching partnership models, where the private sector would be directly involved in running Europeana and generating revenues to operate the site.
Seda tuleks alati teha üldarusaadavate tingimuste ja ühiste suuniste alusel.
This should be always done on the basis of well-understood conditions and common guidelines.
Avalikest vahenditest rahastamise mudelid peaksid hõlmama nii liikmesriikide suuremat panust kui ka ühenduse jätkuvat panust pärast 2013. aastat.
Public funding models should include both an increased contribution by the Member States and a continuous Community contribution after 2013.
Viivitamatu ülesanne on tegeleda kujuneva Lissaboni strateegia raames lausdigiteerimise kuluka protsessiga.
An immediate task would be to deal with the costly process of mass digitisation under the currently evolving Lisbon strategy.
Üks võimalus edasiseks arenguks oleks katta osa digiteerimiskuludest ühenduse järgmise põlvkonna programmide kaudu ning seda järgmises mitmeaastases finantsraamistikus arvesse võtta.
One way forward would be to cover part of the costs of digitisation from the next generation of Community programmes and to take account of this in the next Multiannual Financial Framework.
Praegune majanduslangus ei tohi olla põhjuseks vähendada infoühiskonna, digiteerimise jms rahastamist.
The current recession cannot be a reason to cut funding for the information society, digitization, and the like.
Tuleb korraldada asjakohane tulevase rahastamise kampaania (sh vahendite kogumise konverentsid), eesmärgiga suurendada teadlikkust Europeanast ning üldisemalt töömahust ja jõupingutustest, mis on vajalikud edu saavutamiseks Euroopa kultuuripärandi ulatuslikul digiteerimisel.
A proper campaign for future funding is needed, including fund-raising conferences, in order to heighten awareness of Europeana and more broadly, of the sheer volume of work and effort needed to make significant progress in the task of large-scale digitisation of European cultural heritage.
Europeana kohta – järgmised sammud
on Europeana - the next steps
Arvamuse koostaja: Ioan Enciu
Rapporteur: Ioan Enciu