natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36. palub komisjonil sõltumatute asutuste abiga ja hiljemalt 2012. aasta lõpuks hinnata, kuidas kogevad kodanikud numbri 112 teenuse rakendamise tegelikku seisu ELis, hinnates eeskätt selle kättesaadavust, koostalitlusvõimet ja sekkumisaega.
Calls on the Commission to evaluate, by independent bodies and by the end of 2012 at the latest, the real state of implementation of the 112 number throughout the EU as experienced by citizens, assessing notably accessibility, interoperability and intervention times.
Seoses sellega palutakse komisjonil esitada samaks kuupäevaks ka ülevaade õiguslikult siduvate ja tegelikkuses rakendatavate sekkumisaegade kohta ELis ning laiendada eCalli raamistikus koostatavat mõjuhinnangut numbri 112 toimimise tagajärgedele inimeste ja raha seisukohast;
In this respect, the Commission is also invited to provide by the same date an overview of legally binding and practically implemented intervention times in the EU and to extend the impact study prepared in the framework of eCall to the human and financial consequences of the functioning of the 112 number;
Raporti eesmärk
Objective of the report
Raporti eesmärk on hinnata uusimaid suundumusi, mis on seotud universaalteenuse põhimõtetega, nagu on sätestatud universaalteenuse direktiivis, ja vastavalt uute arengute kontseptsioonile, mis hõlmab universaalset juurdepääsu lairibale, lähenemisviisi koordineerimist ja rahastamist, võttes arvesse sotsiaalselt kaitsetute inimeste ja puuetega tarbijate erivajadusi.
The report intends to assess recent developments related to the basic concept of Universal service as enshrined in the Universal service Directive and in the context of the new developments, including universal access to broadband, coordination of approaches and its financing, taking into account the specific needs of vulnerable people and disabled consumers.
Raport keskendub ka ühtsele Euroopa hädaabinumbrile 112, mis on ellu kutsutud selleks, et igal pool ELi piires oleks võimalik kasutada sama numbrit.
The report also focus on the single European emergency number 112 introduced to enable citizens to call the emergency services by using one and the same number from anywhere in the EU.
Universaalteenuse direktiiv
The Universal Service Directive
Telekommunikatsioonisektori liberaliseerimisega 1990. aastate lõpus kaasnesid universaalteenuse eeskirjad, mis nõudsid turvavõrgustikuks olemist sellistes piirkondades, kus turg põhiteenuseid ei taganud.
Liberalisation of the telecoms sector in the late 1990s was accompanied by universal service rules to act as a safety net where the market alone did not deliver basic services.
Eesmärk oli takistada sotsiaalset isoleeritust, tagades maapiirkondade ja ääremaade elanikele või madala sissetulekuga peredele juurdepääsu põhilistele ja olulistele sideteenustele tasu eest, mida nad olid võimelised endale lubama.
The aim was to prevent social exclusion by ensuring that citizens in rural and remote areas or low-income households had affordable access to basic and essential telecoms services.
Direktiivis 2002/22/EÜ on esitatud määratud kvaliteediga teenuste miinimumkogum, millele on konkreetse riigi tingimusi arvestades vastuvõetava hinnaga juurdepääs kõigil lõppkasutajatel, ilma et see moonutaks konkurentsi.
Directive 2002/22/EC defines the minimum set of services of specified quality to which end-users have access, at an affordable price in the light of specific national conditions, without distorting competition.
Käesolev direktiiv sätestab ka kohustuslike teenuste osutamisega seotud kohustused.
The Directive also sets out obligations with regard to provision of certain mandatory services.
Kehtivad ELi õigusnormid nõuavad liikmesriikidelt, et need kindlustaksid oma kodanikele võimaluse saada avalikus telefonivõrgus kindlaksmääratud asukohas ühendust ja et neil oleks võimalus saada hääle- ja andmeedastuse avalikke telefoniteenuseid koos toimiva internetiühendusega.
Current EU rules require Member States to ensure that citizens must be able to connect to the public phone network at a fixed location and access public phone services for voice and data communications with functional access to the Internet.
Samuti nõuab direktiiv liikmesriikidelt klientidele juurdepääsu kindlustamist teabeliinide teenustele ja kataloogidele, avalikele tasulistele telefonidele ning erimeetmete tagamist puuetega inimestele.
The Directive also requires Member States to ensure that consumers have access to directory enquiry services and directories, public payphones and special measures if they are disabled.
Liikmesriigid võivad määrata ühe või mitu ettevõtet, kes tagavad universaalteenuse kulutõhusa osutamise kas osal või kogu oma territooriumil.
Member states may designate one or more undertakings to guarantee a cost-effective provision of universal service in part or all the national territory.
Selline määramine peab toimuma efektiivse, objektiivse ja mittediskrimineeriva mehhanismi kaudu.
This designation must be carried out by an efficient, objective, transparent and non-discriminatory mechanism.
Universaalteenuse kohustuse rahastamiseks võivad liikmesriigid otsustada rakendada sellisele ettevõttele kompenseerimismehhanismi, et tagada kindlaksmääratud netohinnad, mida avalik sektor rahastab kõigile teavitatud tingimustel ja/või jagada kohustuste netohind elektrooniliste sidevõrkude ja teenuste pakkujate vahel.
To financing the universal service obligations Member states can decide to introduce a mechanism to compensate the undertaking for the determined nest cost s under transparent conditions from public funds, or/and to share the net cost of the obligations between providers of electronic communications networks and services.
Komisjon vaatab üle universaalteenuse direktiivi ulatuse iga kolme aasta järel.
The Commission reviews the scope of the Universal Service Directive every 3 years.
2009. aastal toimunud läbivaatamine, mida kohaldatakse alates 25.5.2011, tõi muu hulgas sisse ka uue „internetivabaduse kohustuse“, mis ütleb, et kõik liikmesriikide võetud meetmed, mis puudutavad juurdepääsu teenustele ja rakendustele ja nende kasutamist sidevõrgus, peavad austama inimeste põhiõigusi ja -vabadusi.
The 2009 revision, that will be applicable from 25 May 2011, introduced among other things a new "internet freedom provision" which provides that any measures taken by Member states regarding access to or use of services and applications through telecoms networks must respect the fundamental rights and freedoms of citizens.
Universaalteenuse direktiiv annab meile aluse, mille põhjal läbivaatamise vajalikkus kindlaks määrata.
The Universal Service Directive gives us the reasoning according to which its regular revision is necessary.
V lisas öeldakse spetsiaalselt, et:
It specifically states, in its annex V, that:
„Kaaludes, kas universaalteenuse osutamise kohustuste ulatust tuleks muuta või tuleks see uuesti määratleda, võtab komisjon arvesse järgmisi aspekte:
"In considering whether the scope of universal service obligations be changed or redefined the Commission is to take into consideration the following elements:
kas eriteenused on enamusele tarbijatest kättesaadavad ja kas nad kasutavad neid ning kas juhul, kui teenused ei ole tarbijate vähemusele kättesaadavad või nad ei kasuta neid, kaasneb sellega sotsiaalne tõrjutus, ning
- the specific services available to and used by a majority of consumers and does the lack of availability or non-use by a minority of consumers result in social exclusion
kas eriteenuste kättesaadavuse ja kasutamisega kaasneb tarbijatele üldine netokasu, mis eeldaks avalikku sekkumist juhul, kui üldsusele ei pakuta eriteenuseid tavalistel kaubandustingimustel.
- does the availability and use of specific services convey a general net benefit to all consumers such that public intervention is warranted in circumstances where the specific services are not provided to the public under normal commercial circumstances?
Universaalteenusealased avalikud nõustamised
Public consultation on Universal service
2010. aasta märtsis algatas Euroopa Komisjon avaliku arutelu, et välja selgitada parim lähenemisviis põhiliste sideteenuste kättesaadavuse tagamiseks ELi kodanikele.
On March 2010, the European Commission launched a public consultation on what is the best approach to ensure that basic telecoms services are available for all EU citizens.
Nõustamise eesmärk oli ka kindlaks määrata, kas kehtivaid reegleid ja mõisteid on vajalik digitaalajastule vastavalt ajakohastada, ja eeskätt seda, kas nendega oleks vaja hõlmata ka juurdepääsu lairibasidele.
The consultation aimed also at assessing whether it is necessary to update to the digital age the current rules and definitions and, in particular, if they should be extended to cover broadband access.
Arutelul käsitleti ka üleeuroopalisi koordineeritud toimivuse ja siseriikliku paindlikkuse tasakaalu ja universaalteenuse rahastamist (sidesektori panust universaalse lairibaside tagamiseks või avalikku sekkumist).
The consultation also addressed the balance between a coordinated EU-wide response and the need for national flexibility, and the financing of the universal service (contribution from the telecoms sector to ensure universal broadband coverage, or public intervention).
Vähendamata meie ees oleva digitaalajastu tähtsust ja uskudes kõigi poliitikate süvendamist, mis soodustavad inimeste parimat kohanemist aja nõuetega, on raportöör seisukohal, et tuleb olla ettevaatlik, et mitte panna inimestele peale täiendavat koormat selle asemel, et neid toetada.
Without undermining the importance of the digital era arising before us and believing in the encouragement of all policies fostering better adaptation of citizens to the times' demands, the Rapporteur believes that it is necessary to be careful in not impose extra burden on the citizens instead of supporting them.
Lairibaside probleemid: investeeringute toetamine ja sidusteenused
Broadband issues: promotion of investments and on-line services
Euroopa 2020. aasta strateegias on rõhutatud lairibaühenduse kasutuselevõtu olulisust, et edendada sotsiaalset kaasatust ja konkurentsivõimet ELis.
The Europe 2020 Strategy has underlined the importance of broadband deployment to promote social inclusion and competitiveness in the EU.
Strateegias korrati eesmärki tagada kõikidele eurooplastele lairibaühendus 2013. aastaks ja püütakse tagada, et 2020. aastaks on kõikidel eurooplastel juurdepääs veelgi kiiremale internetiühendusele (30 Mbit/s või kiirem) ja 50% või enamal Euroopa kodumajapidamisel on juurdepääs kiiremale kui 100 Mbit/s internetiühendusele.
It restated the objective to bring basic broadband to all Europeans by 2013 and seeks to ensure that, by 2020 all Europeans have access to much higher internet speeds of above 30 Mbps and 50% or more of European households subscribe to internet connections above 100 Mbps.
Nende eesmärkide saavutamiseks nõuti Euroopa digitaalses tegevuskavas üldise poliitika kehtestamist, mille aluseks on erinevate tehnoloogiate kasutamine.
To reach these targets, the Digital Agenda for Europe called for a comprehensive policy, based on a mix of technologies.
Täpsemalt toob digitaalne tegevuskava välja seitse prioriteetset tegevusvaldkonda: ühtse digitaalse turu loomine, suurem koostalitlusvõime, interneti usaldusväärsuse ja turvalisuse tõhustamine, tunduvalt kiirem juurdepääs internetile, rohkem investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, digitaalse kirjaoskuse ja kaasavuse parandamine, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendamine, et lahendada selliseid ühiskondlikke probleeme nagu kliimamuutus ja vananev rahvastik.
More precisely, the Digital Agenda outlines seven priority areas for action: creating a digital Single Market, greater interoperability, boosting internet trust and security, much faster internet access, more investment in research and development, enhancing digital literacy skills and inclusion, and applying information and communications technologies to address challenges facing society like climate change and the ageing population.
2010. aasta septembris võttis Euroopa Komisjon omaks selles raamistikus veel kolm täiendavat meedet, et lihtsustada kiire ja ülikiire lairiba väljaarendamist ja kasutuselevõttu ELis: (i) komisjoni soovitus järgmise põlvkonna ühenduse juurdepääsu reguleerimise kohta, (ii) ettepanek langetada otsus määratleda raadio spektri tegutsemisprogramm (et kindlustada muu hulgas see, et oleks saadaval võrgusagedused traadita ühendustele) ja (iii) teatis lairibaside kohta, mis toob välja, kuidas kõige paremini julgustada avalike ja erainvesteeringute suunamist kiirete ja ülikiirete võrkude väljaarendamiseks.
In this framework, three complementary measures to facilitate the roll out and take up of fast and ultra-fast broadband in the EU have been adopted by the European Commission on September 2010: (i) a Commission Recommendation on regulated access to Next Generation Access networks, (ii) a proposal for a Decision to establish a Radio Spectrum Policy Programme (to ensure, inter alia, that spectrum is available for wireless broadband) and (iii) a Broadband Communication outlining how best to encourage public and private investment in high and ultra-high speed networks.
Lairibaside osas kutsub teatis ELi liikmesriike üles sisse viima lairibaside kiire ja ülikiire võrgu väljaarendamise tegevuskavad koos konkreetsete rakendusmeetmetega, selles antakse juhised, kuidas vähendada investeerimiskulusid, ja näidatakse, kuidas avalik võim saab toetada investeeringuid lairibasidesse, sh kuidas paremini kasutada ELi fonde.
Concerning broadband, the Communication calls on EU Member States to introduce operational broadband plans for high and ultra high speed networks with concrete implementing measures, it provides guidance on how to cut investment costs and indicates how public authorities may support broadband investment, including making better use EU funds.
Selles kuulutatakse välja ka Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga kava arendada lairibaühenduse rahastamisvahendeid.
It also announces plans by the European Commission and the European Investment Bank to bring forward broadband finance instruments.
Kuna liikmesriigid, kes on saanud hakkama arenenud tehnoloogiate kasutamisega, peaksid olema hea tava näiteks, siis on vaja võtta arvesse iga liikmesriigi eripärasid, arvestades geograafilist morfoloogiat, millel on otsene seos elektrooniliste tehnoloogiate arenguga, või nende rahalist olukorda, et võimaldada neile vajalikku paindlikkust selleks, et kohaldada kõige sobivamaid reegleid.
Whereas Member States which have managed to use advanced technologies should serve as good practices examples, it is necessary to take into account the particularities of each Member State in terms of geographical morphology, that have a direct relation to the development of electronic technologies, or their financial situation, as to allow them the necessary flexibility for the application of the most appropriate rules.
Sünergiaid, millest oleks kasu uute tehnoloogiate kasutamisel, tuleb tervitada ja ergutada.
Synergies that would be helpful for the best application of the new technologies should be welcomed and encouraged.
Ühtne Euroopa hädaabinumber - 112
The Single European emergency number - 112
· juurdepääsu kõikidele sideteenustele, mis lähetavad kõnesid riiklikele numeratsiooniplaanidele
· Access to all telecoms services originating calls to national numbering plans
· puuetega inimeste parem juurdepääs hädaabiteenustele
· Better access to emergency services by disabled
· siseriiklike hädaabinumbrite kõnedele vastamine ja nende käsitlemine ja selle mitteseostamine tehnoloogiliste võimalustega
· Answering and handling as calls to national emergency numbers and no reference to technological possibilities
· helistaja asukoha teabe nõude tugevdamine, selle täpsuse ja usaldatavuse kriteeriumid;
· Strengthen obligation on caller location information and accuracy and reliability criteria
· spetsiaalselt reisijatele suunatud tähelepanu
· Awareness specifically targeted for travellers
Euroopa Parlament ja paljud osapooled on korduvalt rõhutanud vajadust tõsta teadlikkust seoses numbriga 112, samuti teenuse kehva kvaliteeti, mida 112-teenuse puhul on inimestele kaua pakutud.
The European Parliament, and many stakeholders, has repeatedly stressed the need of awareness raising on 112 and the poor quality of service that has thus far been provided to citizens through the 112 number.
Raportöör on seisukohal, et numbrit 112 on vaja vääriliselt toetada, et see oleks inimestele maksimaalselt kasulik, vastasel juhul on jääb see järjest kasutumaks.
The Rapporteur believes that it is necessary to provide to the 112 number the support it deserves for best profit of citizens' lives, otherwise the consequence would be to depriving it of its usefulness.
Tarbijaturgude tulemustabeli viimane väljaanne näitab, et ELi tasandil on telekommunikatsiooniturg kõige madalamate tulemustega sektorite seas: 50st vaadeldud turust on lauatelefonid 41., mobiiltelefonid 44. ja internetiteenused 48. kohal.
The last edition of the Consumer Markets Scoreboard shows that, at EU level, the telecom market appears among the sector with the lowest scores: out of 50 markets considered, fixed telephony has the 41st position, mobile telephony the 44th and Internet service provision the 48th.
Eeskätt on sideteenuste turg selliste turgude hulgas, kus tarbijatel on kõige keerulisem võrrelda pakkumisi, kus esineb kõige rohkem probleeme ja mille suhtes esitatakse kõige rohkem kaebusi.
In particular, telecoms are among the markets where consumers found it most difficult to compare offers, experienced most problems and was targeted by the highest number of complains.
Interneti juurdepääsuteenuste puhul näeme ELi ulatuses ka väga suurt hinnaerinevust.
Internet access services show also a much larger price divergence across the EU.
Internetiteenuste pakkumine on üldises järjestuses tegelikult tagantpoolt kolmas turg, kus probleeme kogenud tarbijate protsent on kõige kõrgem ja kus on väga suured hinnaerinevused ELi ulatuses.
Internet service provision, is actually the third worst ranking market in general and the market where the highest percentage of consumers have experienced problems and where prices diverge widely across the EU.
Seetõttu tervitab raportöör komisjoni otsust viia läbi internetiteenuste pakkumise süvauuring neljanda tarbijaturgude tulemustabeli avaldamise järel.
Therefore, the Rapporteur welcomes the Commission's decision to carry out an in-depth study on internet service provision following publication of the 4th Consumer Markets Scoreboard.
KESKKONNA-, RAHVATERVISE JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS (*)
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*)
universaalteenuse ja hädaabinumbri 112 kohta
on universal service and the '112' emergency number
Arvamuse koostaja(*): José Manuel Fernandes
Rapporteur(*): José Manuel Fernandes
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4 kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama numbrit 112 ELi hõlmava hädaabinumbrina ka veebis ja raadios, mis on kaks kõige enam levinud meediavahendit noorte ja sageli reisivate inimeste seas; rõhutab, et numbrist 112 teadlikest inimestest sai üksnes 16% sellest teada raadiot kuulates ja üksnes 11% interneti kaudu;
4 Calls on the Commission and the Member States also to promote 112 as the ‘EU-wide’ emergency number online and on radio, two of the most common media for young people and people who travel often; highlights that only 16% of people aware of the 112 number heard via radio and that only 11% via the Internet;
8. kutsub liikmesriike üles parandama puudega inimeste, eakate ja haavatavate rühmade jaoks juurdepääsu hädaabikõnedele ning edendama võõrkeelsete hädaabikõnede tõhusat töötlemist ELi kodanike suurenenud liikuvust arvesse võttes;
Calls on the Member States to improve access to emergency calls for disabled persons, the elderly and vulnerable groups and to promote the efficient handling of emergency calls in foreign languages, in the light of the increased mobility of EU citizens;
11. kutsub komisjoni üles määrama sõltumatud asutused, et viia läbi hindamine ja anda hiljemalt 2012. aasta lõpuks teada, kuidas kogevad kodanikud numbri 112 rakendamise tegelikku seisu ELis.
Calls on the Commission to designate independent bodies to carry out an evaluation and to report, by the end of 2012 at the latest, the real state of implementation of the 112 number throughout the EU as experienced by the citizens.
Seoses sellega palutakse komisjonil esitada samaks kuupäevaks ka ülevaate õiguslikult siduvate ja tegelikkuses rakendatud sekkumisaegade kohta ELis ning laiendada eCalli raamistikus ette valmistatud mõjuhinnangut numbri 112 toimimise inimestega seotud ja rahalistele tagajärgedele;
In this respect, the Commission is also invited to provide by the same date an overview of legally binding and practically implemented intervention times in the EU and to extend the impact study prepared in the eCall framework to the human and financial consequences of the functioning of the 112 number;
Samuti peaks see toetama 112 teenuse kasutuselevõtmist ELi kandidaat- ja naaberriikides.
It should also support the deployment of the 112 service in EU candidate and neighbouring countries;
Euroopa lairibaühendus: investeering digitaalvaldkonnale tuginevasse majanduskasvu
on European Broadband: investing in digitally driven growth
Raportöör: Niki Tzavela
Rapporteur: Niki Tzavela
REGIONAALARENGUKOMISJONI ARVAMUS..................................................................22
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................21
KULTUURI- JA HARIDUSKOMISJONI ARVAMUS............................................................27
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................26
Euroopa lairibaühenduse kohta: investeering digitaalvaldkonnale tuginevasse majanduskasvu
on European Broadband: investing in digitally driven growth
– võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2010. aasta soovitust reguleeritud juurdepääsu kohta järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudele
– having regard to the Commission Recommendation of 20 September 2010 on regulated access to Next Generation Access Networks (NGA)
– võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2010. aasta teatist „Euroopa lairibaühendus: investeering digitaalvaldkonnale tuginevasse majanduskasvu” ( KOM(2010)0472 );
– having regard to the Commission Communication of 20 September 2010 entitled ‘European Broadband: investing in digitally driven growth’ ( COM(2010)0472 ),
– võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni komisjoni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse esimene raadiospektripoliitika programm ( KOM(2011)0471 )
– having regard to its resolution of 11 May 2011 on the Commission proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing the first radio spectrum policy programme
Vastuvõetud tekstid, P7_TA (2011)0220. ;
Texts adopted, P7_TA(2011)0220 . ,
– võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava” ( KOM(2010)0245 );
– having regard to the Commission Communication of 26 August 2010 entitled ‘A Digital Agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse esimene raadiospektripoliitika programm“ ja „Komisjoni teatis „Euroopa lairibaühendus: investeering digitaalvaldkonnale tuginevasse majanduskasvu““ (TEN/434-435 – CESE 362/2011);
– having regard to the European Economic and Social Committee opinion on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing the first radio spectrum policy programme and the Commission Communication ‘European Broadband: Investing in digitally driven growth’ (TEN/434-435 - CESE 362/2011),