natgillin/translations-raw huggingface dataset:
24. tuletab meelde, et paljudel juhtudel tulevad petitsioonides ilmsiks probleemid, mis on seotud Euroopa õigusaktide ülevõtmise ja kohaldamisega, ja tunnistab, et rikkumismenetluste algatamine ei anna alati kodanike probleemidele vahetuid lahendusi nende menetluste keskmise pikkuse tõttu;
Recalls that, in many instances, petitions uncover problems related to the transposition and enforcement of European legislation and recognises that launching infringement proceedings does not necessarily provide citizens with immediate solutions to their problems, given the average length of such proceedings;
27. rõhutab, et tihedam koostöö liikmesriikidega on petitsioonikomisjoni töö jaoks äärmiselt oluline; usub, et üks viise selle saavutamiseks võiks olla intensiivsem koostöö riikide parlamentidega, eriti Lissaboni lepingu raames;
Stresses that closer cooperation with the Member States is extremely important for the work of the Petitions Committee; believes that one way of achieving this could be through more intensive cooperation with the national parliaments especially in the context of the Lisbon Treaty;
30. juhib tähelepanu Hispaania ulatusliku linnaehituse mõju käsitlevas resolutsioonis esitatud järeldustele ja palub Hispaania asutustel jätkata hinnangute esitamist võetud meetmete kohta, nagu nad on siiani teinud;
Draws attention to the conclusions in its resolution on the impact of extensive urbanisation in Spain and asks the Spanish authorities to continue to provide assessments of the measures taken, as they have been doing up to now;
38. kordab üleskutset asjaomastele haldusosakondadele võtta meetmeid elektroonilise registri loomiseks, milles kodanikud võivad kodukorra artikli 202 kohaselt petitsioonile toetust avaldada või sellest loobuda;
Reiterates its call to the relevant administrative departments to take the measures needed to set up an electronic register through which citizens may lend support to, or withdraw their support from, a petition in accordance with Rule 202;
Kõigepealt tuleks rõhutada, et 2009. aasta ei olnud mitte tavaline, vaid pigem ebakordne aasta, mille tähtsaimateks sündmusteks olid Euroopa Parlamendi valimised ja Lissaboni lepingu jõustumine.
One should start this annual report by underlining that 2009 was not an ordinary year, but a rather extraordinary one, dominated by the European elections and entry into force of the Treaty of Lisbon.
Kui viimase mõju on komisjoni töös tunda ilmselt alles tulevastel aastatel, siis valimistel oli komisjoni igapäevatööle suur mõju.
If the impact of the latter event on the work of the Committee is likely to be felt in the coming years, the former had significant influence on the everyday activity of the Committee.
Petitsioonikomisjon eristub teistest parlamendikomisjonidest selle poolest, et tema tegevuste ajakava ei ole seotud Euroopa Komisjoni õigusloomekavaga, vaid ajakava määravad kindlaks kodanikud, kes kasutavad oma õigust pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendile poole.
Unlike other parliamentary committees, the Committee on Petitions distinguishes itself as one where the calendar of activities is not fixed around the legislative programme of the Commission, but is set by the citizens who exercise their right to petition the European Parliament.
Hoolimata sellest, et eelmise koosseisu ametiaja lõpuks sai märkimisväärne arv petitsioone menetletud, anti paljud toimikud edasi uutele liikmetele, kes pidid end toimikutega kiiresti kurssi viima, sest pidevalt esitati ka uusi petitsioone.
Despite a considerable tiding up of the petitions at the end of the legislature, many files were carried over into the new one and, therefore, Members had to rapidly familiarise themselves with them as new petitions kept coming in.
Tuleks märkida, et see protsess kulges küllaltki sujuvalt ja nii eelmine kui ka praegune komisjon andsid endast parima, et petitsioonide esitajad kannataksid üleminekuaja tõttu kõige vähem.
One should note that the process was quite smooth and that both the previous and the current Committee did their best to ensure that petitioners would be the least affected by this transition period.
Vaatamata sellele tulid teised komisjoni tavapärased ülesanded − nt teabekogumiskülastused − 2010. aastasse edasi lükata.
Nevertheless, other aspects of the regular work of the Committee - such as the fact-finding visits - had to be postponed to 2010.
Selle taustal on 2009. aasta aruande eesmärk anda terviklik ülevaade komisjoni tegevusest aasta jooksul ja aidata sellega seoses paremini mõista Euroopa Parlamendile petitsioonide esitamise tähendust, kirjeldada protsessi võimalikke tulemusi, komisjoni edulugusid ja selle tegevuse piire.
Against this background, the 2009 Report intends to offer a comprehensible picture of the activity of the Committee during the year and ultimately a better understanding of what petitioning the European Parliament means, the possible outcome of the process, its success-stories and its limits.
Komisjonile saadetud ning komisjoni poolt suletud ja menetletud petitsioonide ning asjaomaste riikide ja teemade arvu puudutavad statistilised andmed on komisjoni töö hindamisel oluliseks kvantitatiivseks vahendiks.
Statistics such as those on the number of petitions received, closed or dealt with by the Committee, of the concerned countries or topics represents an important quantitative tool in assessing the work of the Committee.
Täieliku pildi saamiseks tuleb nimetada ka teisi aspekte, nagu suhted teiste Euroopa institutsioonidega, riiklike ja piirkondlike asutustega, ja institutsioonilisi muutusi, millel on komisjoni tegevusele otsene mõju.
Additional aspects like the relations with other European institutions, national and regional authorities or institutional changes with direct impact on the activity of the Committee come together to complete the overall picture.
Aruandes analüüsitakse ka edusamme, mida on tehtud varasemate soovituste rakendamisel komisjoni töö parandamiseks, ning rõhutatakse mõningaid suurimaid probleeme, mis tuleb lahendada seoses Lissaboni lepingu jõustumisega.
Last but not least the Report examines the progress achieved in implementing previous recommendations aiming to improve the work of the Committee and highlights some of the biggest challenges ahead in light of the entry into force of the Treaty of Lisbon.
Petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole pöördumine − Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 227 (endine artikkel 194) sätestatud põhiõigus
Submitting petitions to Parliament - a fundamental right set in Article 227 of the Treaty on the Functioning of the European Union (former Article 194)
Lissaboni lepingu jõustumine kinnitas veel kord, et õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole on üks Euroopa kodakondsuse nurgakive.
The entry into force of the Treaty of Lisbon has reconfirmed the right to petition the European Parliament as a cornerstone element of the European citizenship.
Uue lepingu artikkel 227 (endine artikkel 194) sätestab, et Euroopa Liidu kodanikel ja elanikel ning füüsilistel ja juriidilistel isikutel on õigus kas üksikult või koos teiste kodanike või isikutega pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole küsimuses, mis kuulub liidu tegevusvaldkondadesse.
Article 227 of the new Treaty (former article 194) provides that citizens or residents of the European Union, natural or legal persons, individually or in association with other citizens or persons have the right to submit petitions to the European Parliament on a matter which comes within the Union's fields of activity.
Just nimetatud artikli sõnastus annab kõikehaarava pildi sellest, mida petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole pöördumine tähendab − see on vahend, mis annab kodanikele õiguse tuua parlamendi ette oma probleemid seoses ELi eri poliitikavaldkondade ja õigusaktide mõjuga kodanike igapäevaelule.
The very wording of this article offers a comprehensive image of what petitioning the European Parliaments is - a tool empowering citizens to bring before the Parliament their concerns with the impact of different EU policies and legislation on their everyday life.
Statistilised andmed näitavad aastast aastasse, et enamik kodanikke otsib parlamendilt abi keskkonna, põhiõiguste, õigus-, siseturu jm küsimustes.
Yearly statistics show that most citizens turn to Parliament looking for assistance in matters related to environment, fundamental rights, justice, internal market, etc.
Teine osa kodanikke püüab teha oma häält kuuldavaks, tehes ettepanekuid Euroopa poliitikavaldkondade arengu kohta.
Others try to have their voice heard by making suggestions concerning the development of the European policies.
Arvesse tuleb võtta ka nende kodanike arvu, kes pöörduvad Euroopa Parlamendi poole riiklike asutuste langetatud otsuste üle kaebamiseks.
Last, but not least, one needs to take due note of the number of citizens who appeal to the European Parliament in order to challenge decisions taken by the national authorities.
Kui enamikus neist petitsioonides kaevatakse, et Euroopa õigusakte ei ole nõuetekohaselt jõustatud, siis mõned kaebavad oma riigi kohtute otsuste või puuduliku jõustamise üle administratiivsel tasandil või muude küsimuste üle, millega Euroopa Parlament ei tegele, sest need jäävad liidu pädevusest väljapoole.
Most of these petitions claim that the European legislation would not be properly enforced, while some complain about rulings of the national courts of law or lack of enforcement at administrative level or the European Parliament has little to do about such matters as they fall outside the scope of the competences of the Union.
Statistika järgi sai Euroopa Parlament 2009. aastal 1924 petitsiooni, mis on 2008. aasta 1849 petitsiooniga võrreldes veidi suurem arv.
According to statistics, in 2009 the European Parliament received 1924 petitions, a slight increase compared to the 1849 submitted in 2008.
Võib ka öelda, et selline väike erinevus annab tunnistust teatavast tagasiminekust pärast pidevat kasvu, mis registreeriti 2004. ja 2007. aastal toiminud liidu laienemise järel.
It may also be said that such a small difference indicates a certain stagnation after the constant ascending trend recorded following the 2004 and 2007 enlargement of the Union.
2009. aastal esitatud petitsioonidest tunnistati vastuvõetavaks umbes 46%, mis on peaaegu samasugune osakaal mis 2008. aastal.
About forty-six percent of the petitions received in 2009 were declared admissible, a percentage almost similar to the one recorded in 2008.
688st vastuvõetavaks tunnistatud petitsioonist saadeti 655 teavitamise eesmärgil Euroopa Komisjonile.
Out of the 688 petitions deemed admissible, 655 were sent to the European Commission for information.
Tasub rõhutada, et Euroopa Komisjon andis seoses 2009. aastal registreeritud petitsioonidega välja umbes 300 teatist.
It is worthwhile underlining that the latter sent about 300 communications referring to petitions registered in 2009.
Vastuvõetamatute petitsioonide osas on olukord väga sarnane eelnenud aastaga (812 petitsiooni 2009. aastal ja 818 petitsiooni 2008. aastal).
As far as inadmissible petitions are concerned the situation is very similar to the previous year (812 against 818).
Et vastuvõetamatute petitsioonide osakaal jääb küllaltki kõrgeks (veidi rohkem kui pool esitatud petitsioonidest), on ilmne, et tuleb teha suuremaid jõupingutusi, rakendamaks varasemaid ja praegusi soovitusi, mille eesmärk on kodanikke ELi pädevusest paremini teavitada.
As the percentage of inadmissible petitions remains quite high (slightly over half of the petitions received), it is obvious that efforts should be stepped up to enforce previous and current recommendations aiming to better inform the citizens about EU competences.
Petitsiooni vastuvõtmise otsus
Petition Adoption Decision
Petitsioonide arv
No. of petitions
Vastuvõetav ja suletud
Admissible and Close
Umbes kaks kolmandikku 2009. aasta petitsioonidest, st 1232 suleti menetluse varases etapis, sest need kas tunnistati vastuvõetamatuks või tunnistati küll vastuvõetavaks, kuid suleti kohe pärast seda, kui petitsiooni esitajale oli edastatud tõstatud küsimusi puudutav teave või kui petitsioon oli edasi saadetud mõnele teisele Euroopa Parlamendi komisjonile, kelle tegevusala petitsioon puudutas.
One should also note that about two thirds of the 2009 petitions, i.e. 1232 were closed at early stages of the procedure be it because they were deemed inadmissible or because, although admissible, they were closed immediately after providing the petitioners with information on the matters raised or after being re-directed to other EP Committees in whose remit they fell.
2009. ja 2008. aasta statistika on sellegi osas sarnane, nagu allpool olevatest andmetest näha.
Yet again 2009 and 2008 statistics are comparable as it may be noted from the data below.
Vastuvõtmise otsus
Adoption Decision
Sellega seoses tuleks meenutada, et parlamendiliikmed on korduvalt juhtinud tähelepanu „mitte-petitsioonidele” ja nende menetlemisega seotud tarbetule ajakulule.
Against this background, it should be reminded that Members have repeatedly called the attention on the so-called non-petitions, arguing that processing them is unnecessarily time consuming.
Sel otstarbel on Euroopa Parlamendi petitsioonide veebilehel selgesti öeldud, et petitsioonikomisjon ei tegele teabenõuetega ega ELi poliitika üldiste kommentaaridega.
For that matter, on the European Parliaments webpage dedicated to Petitions it is clearly indicated that requests for information are not dealt with by the Committee on Petitions, neither are general comments on EU policy.
Lisaks on kodanike tähelepanu juhitud sellele, et petitsioone, mis sisaldavad solvavaid väljendeid või mis ei ole teemakohased, komisjon ei käsitle ega vasta neile.
Furthermore, citizens are notified that petitions which contain offensive language or lack pertinence in their substance will not be investigated by the Committee, nor will they be given a reply.
Seega võib järeldada ainult seda, et komisjon peab panema suuremat rõhku kodanike paremale teavitamisele selles osas, mida tähendab petitsiooni esitamine Euroopa Parlamendile, ja parandama registreerimisprotsessi Euroopa Parlamendi sees.
One can, therefore, only conclude that the Committee needs to put further emphasis on better explaining to citizens what petitioning the European Parliament means, and on improving the registration process within the European Parliament.
2008. aastal toimusid asjaomaste riikide esiridades ainult mõned muudatused: esikohal on endiselt Euroopa Liit tervikuna, sellele järgnesid Saksamaa, Hispaania, Itaalia ja Rumeenia (viimased kaks vahetasid võrreldes 2008. aastaga kohad).
Compared to 2008, few changes were registered in the top of the concerned countries: thus, the European Union as a whole continues to rank first, followed by Germany, Spain, Italy and Romania (the last two switched places as compared to 2008).
Malta asub üllatuslikult tabeli allosas Sloveenia ja Läti järel, sest selle riigi kohta esitati ainult 9 petitsiooni (eelnenud aastal 21 petitsiooni).
Surprisingly, Malta finds itself at the bottom of the table, behind Slovenia and Latvia, as only nine petitions concerned this country in contrast with the twenty one received last year.
Riik, mida petitsioon puudutab
Concerned country
Ei ole üllatuseks, et keskkond valmistab Euroopa kodanikele pidevat muret.
That environment represents a constant concern of European citizens does not constitute any surprise.
Selle valdkonna Euroopa õigusaktid on koostatud subsidiaarsuse vaimus ja kodanikele, kes pöörduvad Euroopa Parlamendi poole abi saamiseks, kui neile tundub, et piirkondlikud ega riiklikud asutused ei kuula neid, ei ole piir liikmesriikide ja ELi pädevuse vahel alati selge.
European legislation in this area is built in the spirit of the subsidiarity principle and the line between national and EU competences is not always clear to citizens who turn to the Parliament for assistance whenever they feel that regional or national authorities do not listen.
Sellega seoses tervitas komisjon Euroopa Komisjoni teatist Euroopa keskkonnaõiguse rakendamise kohta ( KOM(2008)0773 ), mis oli esimeseks sammuks, tagamaks selleks valdkonnas parem täitmise kontroll
In this context, the Committee welcomed the Commission's Communication on implementing the European environmental law (COM (2008)0773) as a first step towards ensuring better enforcement checks in this area
Petitsioonikomisjoni arvamus ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007) ( 2008/2337(INI) - raportöör Diana Wallis (31.3.2009) .
Opinion of the Committee on Petitions on monitoring the application of Community law (2007) ( 2008/2337(INI) - Rapporteur Diana Wallis (31.03.2009) .
Põhiõiguste osas tuleb eristada ühelt poolt petitsioone, milles kaevati eksliku kohtumõistmise, riigi kohtute otsuste puuduliku jõustamise ning rikkumiste üle, mis puudutasid õigust õigusmõistmisele ja õiglasele kohtupidamisele riigi tasandil, ning teiselt poolt petitsioone, milles nõuti kaitset õigustele, mis on tagatud Euroopa õigusaktidega ja siseturu kohtupraktikaga.
As far as fundamental rights are concerned, distinction should be made between the petitions which claimed miscarriage of justice, lack of enforcement of national court rulings or violations of the right to justice and to a fair trial at national level, on the one hand and petitions claiming the protection of the rights guaranteed by the European legislation and jurisprudence on internal market, on the other hand.
2009. aastal kiitis komisjon heaks Diana Wallise töödokumendi Euroopa Komisjoni teatise „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” ehk nn Stockholmi programmi kohta.
Thus, in 2009 the Committee endorsed Diana Wallis' Working Document on the EC Communication on "An area of freedom, security and justice serving the citizens" - the so-called "Stockholm Program".
Selles rõhutatakse mitmeid problemaatilisi aspekte, mida petitsioonide esitajad on välja toonud, sh probleemid, mis on tekkinud kolmandast riigist pärit pereliikmetel elamisloa hankimisel (eriti Ühendkuningriigis), EÜ direktiivi 2004/38 erinevad tõlgendused elamisloa saamise kriteeriumide osas ning probleemid, mis petitsioonide esitajatel on tekkinud valimisõiguse kasutamisel või kvalifikatsiooni tunnustamisel.
It highlights a number of problematic aspects revealed by petitioners, among which the difficulties encountered by third country family members in obtaining residence documents in their country of residence (especially in the United Kingdom), different interpretations of EC Directive 2004/38 as far as the criteria for qualifying for permanent residence are concerned, problems encountered by petitioners in exercising their voting rights or having their qualifications recognised.
Mitmel juhul soovitas komisjon petitsioonide esitajatele kasutada SOLVITit, st mitteametlikku mehhanismi, mis võib pakkuda tõhusaid lahendusi lühikese ajaga.
On several occasions, the Committee recommended petitioners to use SOLVIT, an informal mechanism which can provide efficient solutions within strict deadlines.
Tuleb rõhutada, et andmekaitsega seotud piirangute tõttu ei ole komisjonil endal võimalik petitsioone SOLVITile edasi saata ja seetõttu võib komisjon petitsioonide esitajatele ainult sellekohast nõu anda.
One should stress that restrictions related to the data protection prevent the Committee from re-directing petitions to SOLVIT itself and therefore can only advise the petitioner on this matter.
Seega sõltub petitsiooni esitajast, kas ta kasutab SOLVITit või mitte ja kas ta teavitab komisjoni SOLVITi poole pöördumise tulemustest.
It is therefore up to the petitioner whether to use it or not and whether to communicate to the Committee the outcome of his or her eventual demarches to SOLVIT.
Väikeseid muutusi võib täheldada ka petitsioonide keele pingereas: kui nii 2009. kui ka 2008. aastal olid kaks peamist petitsioonides kasutatud keelt saksa ja inglise keel, siis itaalia ja hispaania keel vahetasid kõnealustel aastatel kohad.
Slight changes can also be observed in the ranking of the petitions by language: where in 2009 as in 2008 German and English remain the two main languages used by the petitioners, there was a switch of places between Italian and Spanish.
Pingereas viimased on sloveeni, malta ja eesti keel.
Slovenian, Maltese and Estonian rank last.
Kodakondsuse järgi olid endiselt kõige aktiivsemad petitsioonide esitajad Saksamaa kodanikud, neile järgnesid Hispaania ja Itaalia kodanikud (ka selles statistikas vahetasid Hispaania ja Itaalia võrreldes 2008. aastaga kohad).
By nationality, Germans remain the most active petitioners, followed by Spanish and Italians (also in this statistics, Spanish and Italians switched places as compared to 2008).
Pingereas järgmised on Rumeenia, Poola ja Briti petitsioonide esitajad.
Romanian, Polish and British petitioners come on the next places.
Viimastel kohtadel on Tšehhi Vabariigi, Eesti ja Luksemburgi kodanikud, kes esitasid 2009. aastal kokku 11 petitsiooni.
On the last places one can find the Czech, Estonian and Luxemburgish citizens who submitted together eleven petitions in 2009.
Petitsiooni esitaja kodakondsus
Prime petitioner nationality
Petitsioonide esitamise kuju osas leidis kinnitust asjaolu, et petitsioonide esitajad kalduvad pigem esitama petitsioone interneti kaudu kui traditsioonilise posti teel (2009. aastal esitati 62,6% petitsioonidest e-posti teel, 2008. aastal oli see määr 59,2%).
As regards the format of petitions, one may speak of a confirmation: petitioners are more inclined to submit their petitions by using the internet form rather than the traditional letter-type format (62.6% of the petitions received in 2009 were sent via e-mail against 59.2 % in 2008).
Petitsiooni kuju
Petition Format
Kuigi statistika on kasulik vahend, mille abil komisjon saab oma tegevust aastate lõikes hinnata, tuleks statistilistesse andmetesse suhtuda siiski ettevaatlikult, sest üldist tulemust mõjutavad tõenäoliselt mitu elementi, st et petitsioonid võivad puudutada üht või mitut valdkonda, üht või mitut riiki; petitsioone võivad esitada nii üksikisikud kui ja ühendused ja mõnel juhul võivad need muutuda kampaaniaks, mida toetavad paljud allkirjad; lisaks võivad petitsioonide esitajad esitada dokumente emakeeles või mõnes muus liidu ametlikus keeles.
While they do represent a useful instrument allowing the Committee to assess its yearly activity, statistics should nevertheless be read carefully given that several elements are likely to influence the overall results - i.e. petitions can concern one or several fields, one or several countries; they can be submitted by individuals or associations and in some cases they can take the form of campaigns with numerous accompanying signatures; in addition, petitioners can choose to submit documents in their mother tongue or any other official language of the Union.
Sellele vaatamata näitab statistika, et varasemate aastate aruannetes tehtud järeldused on endiselt kehtivad.
Nonetheless, statistics prove that the conclusions of previous annual reports remain valid.
Nagu öeldud, tõestab enamik vastuvõetamatuks tunnistatud petitsioone, et endiselt valitseb segadus Euroopa ja riikide pädevuse ning ELi institutsioonide ja Euroopa Nõukogu institutsioonide, eelkõige Inimõiguste Kohtu osas.
Thus, as already mentioned, most of the petitions declared inadmissible show that confusion persists in respect to the European and national competences, the EU institutions and those of the Council of Europe, in particular the Court of Human Rights.
Seetõttu on varasemad nõuded, mis puudutavad jõupingutusi kodanike teavitamiseks petitsioonide esitamise menetlusest ja petitsiooniga Euroopa Parlamendi pöördumise tulemusi, endiselt päevakajalised.
Therefore, previous calls for stepping up the efforts aiming to better inform citizens of what the petitions process is all about and what can be achieved when submitting a petition to Parliament are as current as ever.