natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9. märgib, et mitteametlikku majandust ei saa kaotada asjakohaseid stimuleerimismehhanisme rakendamata; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid Lissaboni tegevuskava täitmise kontekstis aru andma, milliseid tulemusi on saavutatud mitteametliku majanduse osakaalu vähendamise abil;
Notes that the elimination of the informal economy cannot be achieved without the implementation of appropriate incentive mechanisms; considers that the Member States should report, in the context of the Lisbon Scoreboard, which achievements have materialised as a result of reducing the size of the informal economy;
2. kutsub liikmesriike üles kaotama võimalikult kiiresti uutest liikmesriikidest pärit tööjõu liikumist piiravaid üleminekusätteid, sest need piirangud soodustavad deklareerimata tööd;
Urgently calls on the Member States to put an end as soon as possible to the transitional arrangements limiting the mobility of workers from the new Member States, as these restrictions encourage undeclared work;
EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1. ning eelkõige tõhustada halduskoostööd ja teabevahetust riikide pädevate asutuste vahel (tööinspektsioonid, eelarveasutused, tööohutusorganid) eesmärgiga vältida deklareerimata tööd ja parandada olukorda selles valdkonnas;
OJ L 18, 21.1.1997, p.1 , and in particular to reinforce administrative cooperation and exchanges of information between the competent national authorities (workplace inspectors, tax administrations, social security bodies) so as to prevent undeclared work and remedy the situation;
ELT L 376, 27.12.2006, lk 36. , oleksid kasulikud ja sobivad deklareerimata töö vastase võitluse eesmärkide saavutamiseks;
OJ L 376, 27.12.2006, p.
8. kutsub liikmesriike üles tegema koostööd, et vähendada deklareerimata tööd ja rakendada oma erivajaduste järgi kohandatud poliitikat;
Calls on the Member States to work together to reduce the amount of undeclared work and to implement policies suited to their specific requirements;
A. arvestades, et nii seaduslikud kui ebaseaduslikud sisserändajad on deklareerimata tööga seotud ärakasutamise peamised ohvrid;
A. whereas migrants, legal or illegal, are the main victims of the exploitation associated with undeclared work,
B. arvestades, et ebaseaduslikult tööle võetud kolmandate riikide kodanikud on eriti haavatavad, kuna kinnipidamise korral võib neid tagasi saata nende päritoluriiki;
B. whereas illegally employed third-country nationals are all the more vulnerable as they are likely to be returned to their country of origin if caught,
C. arvestades, et deklareerimata töö võimalus on ebaseadusliku sisserände soodustamise põhitegur ja loob eeltingimused sisserändajate ekspluateerimiseks;
C. whereas the availability of undeclared work is a factor in encouraging illegal immigration and creates preconditions for the exploitation of immigrants,
2. kutsub liikmesriike üles tugevdama järelevalve- ja karistusmehhanisme, kaasates tööinspektsioone, maksuameteid ja sotsiaalpartnereid;
Calls on Member States to strengthen surveillance and sanction mechanisms, with the involvement of labour inspectorates, tax offices and social partners;
7. kutsub liikmesriike üles võtma ja tõhustama asjakohaseid õiguslikke meetmeid, et julgustada ärakasutamise ohvriks langenud sisserändajaid oma olukorrast teada andma, mis oleks tõhus vahend deklareerimata tööga võitlemisel;
Calls on the Member States to define or strengthen the appropriate legislative measures to encourage migrants who are victims of exploitation to report their situation, which would help, in particular, to fight more effectively against undeclared work;
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoNI ARVAMUS
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality
deklareerimata töö vastase võitluse tõhustamise kohta
on stepping up the fight on undeclared work
– võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi dokumenti „Võitlus deklareerimata töö vastu ELis
– having regard to the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions document entitled ‘Stepping Up the Fight on Undeclared Work’
1. rõhutab, et naised ei ole deklareerimata töö puhul üleesindatud, kuid teatud traditsioonilisi naisteameteid hõlmavates tööhõivevaldkondades, nagu koduteenused, hotellindus, toitlustamine ja tervishoid, mida iseloomustab väiksem kvalifitseerituse tase, ebakindlam töösuhe, madalam palk ja madalam või puudulik sotsiaalne kindlustatus, on neid proportsionaalselt rohkem kui mehi ning see asetab nad väga tihti eriti ebasoodsasse olukorda;
Stresses that women are not over-represented where undeclared work is concerned, but when compared with men they nevertheless account for a larger proportion of jobs in a number of ‘traditionally female’ areas of the labour market such as domestic service, the hotel and restaurant trade and health care that are characterised by low skills, poor job security, low wages and low or non-existent social protection, which often places them in a particularly vulnerable position;
3. on seisukohal, et poliitika, mis võimaldab arvestada emapuhkusi ja vanemapuhkusi kui tööaega ja maksta nende eest, leevendaks perekondlike kohustuste negatiivset mõju ning aitaks kaasa nii naiste karjäärile kui ka tööturu sujuvale toimimisele;
Takes the view that a policy of recognising maternity and parental leave as working time and continuing to pay wages during these periods will diminish the adverse consequences of family obligations and contribute to the career advancement of women and also to the proper functioning of the labour market;
- haldusmenetluste äärmuslik lihtsustamine tööandja jaoks, tagades samas töövõtja sotsiaalse kindlustatuse;
- a huge simplification of administrative requirements for employers, whilst guaranteeing social security cover for workers,
- tööandja jaoks sobilikud maksusätted, eelkõige kulude mahaarvamine muu hulgas naabruskonnas osutatava abi puhul;
- attractive tax rates for the employer, including through the deduction of charges concerning inter alia locally based work,
- vabastamine maksudest, kui töötasu on madalam liikmesriigis kehtestatud vastavast summast;
- a tax exemption for all work carried out for lower pay than an amount to be determined by the Member State;
8. rõhutab vajadust luua Euroopa tasandil platvorm, et koguda tihedas koostöös liikmesriikidega vajalikku teavet usaldusväärse andmebaasi loomiseks, mis annaks ülevaate deklareerimata töö olukorrast ELis, võttes arvesse soolist mõõdet ja eriti naiste olukorda.
Stresses the essential need to set up an EU-level platform for the collection, in close cooperation with the Member States, of the information required for the establishment of a reliable database on undeclared work within the EU, with due regard for the gender dimension and, in particular, the situation of women.
Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel
on building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change
väliskomisjonI ARVAMUS.............................................................................................18
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................17
eelarvekomisjonI ARVAMUS.......................................................................................22
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................21
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS............25
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............24
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................28
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................27
ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel
on building a Global Climate Change Alliance (GCCA) between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change
– võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2007. aasta teatist „Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel” ( KOM(2007)0540 );
– having regard to the Commission Communication of 18 September 2007 entitled ' Building a Global Climate Change Alliance (GCCA) between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change ' ( COM ( 2007 ) 0540 ) ,
– võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2007. aasta järeldusi ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel (15103/07);
– having regard to the Council conclusions of 20 November 2007 on Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Kliimamuutused arengukoostöö kontekstis” ( KOM(2003)0085 );
– having regard to the Commission Communication of 11 March 2003 entitled 'Climate Change in the Context of Development Cooperation - Action Plan 2004-2008' ( COM(2003)0085 ),
– võttes arvesse komisjoni esimest kahe aasta tagant koostatavat eduaruannet (2004–2006) ELi kliimamuutusi ja arengut käsitleva tegevuskava kohta, mis esitati 9. novembril 2008. aastal Lissabonis toimunud Euroopa arendustegevuse päevadel;
– having regard to the Commission's first Biennial Progress Report (2004-2006) on the EU Action Plan on Climate Change and Development presented on 9 November 2007 at the European Development Days held in Lisbon,
– võttes arvesse kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni poolt 14. märtsil 2008. aastal Euroopa Ülemkogule esitatud dokumenti „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek“;
– having regard to the Paper from the High Representative and the European Commission to the European Council entitled "Climate Change and International Security" of 14 March 2008,
– võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2007. aasta rohelist raamatut „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks” ( KOM(2007)0354 );
– having regard to the Commission Green Paper of 29 June 2007 entitled 'Adapting to climate change in Europe – options for EU action' ( COM(2007)0354 ),
– võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus“
– having regard to the joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: "The European Consensus"
– võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta, mis järgnes abi tõhususe kõrgetasemelisele foorumile (Pariisi deklaratsioon);
– having regard to the Paris Declaration on Aid Effectiveness adopted on 2 March 2005 following the High-Level Forum on Aid Effectiveness ("Paris Declaration"),
– võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni arenguprogrammi 2007.−2008. aasta inimarengu aruannet „Võitlus kliimamuutuste vastu: inimestevaheline solidaarsus killustatud maailmas”;
– having regard to the Human Development Report 2007/2008 entitled "Fighting climate change: Human solidarity in a divided world" launched by the United Nations Development Program,
– võttes arvesse Maldiivi Vabariigis Male linnas 2007. aastal vastu võetud Male deklaratsiooni ülemaailmsete kliimamuutuste inimmõõtme kohta;
– having regard to the Male’ Declaration on the Human Dimension of Global Climate Change adopted in Male’ (Republic of Maldives) in 2007,
– võttes arvesse Indoneesias Bali saarel ÜRO kliimamuutuste konverentsil 2007. aasta detsembris vastu võetud Bali tegevuskava;
– having regard to the Bali Roadmap adopted at the United Nations Climate Change Conference on the island Bali (Indonesia) in December 2007,
– võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma II töögrupi koostatud neljandat hindamisaruannet „Kliimamuutused 2007: mõjud, kohandumine, haavatavus”;
– having regard to the Fourth Assessment Report entitled "Climate Change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability" prepared by the Working Group II of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC),
– võttes arvesse OECD liikmesriikide arengu- ja keskkonnaministrite 4. aprillil 2006. aastal vastu võetud deklaratsiooni kliimamuutustega kohanemise integreerimise kohta arengualasesse koostöösse;
– having regard to the Declaration on Integrating Climate Change Adaptation into Development Co-operation, adopted by Development and Environment Ministers of OECD Member Countries on 4 April 2006,
– võttes arvesse OECD 2007. aastal koostatud aruannet „Kliimamuutustega kohanemise arengualastesse koostöömeetmetesse integreerimise tulemuste hindamine“;
– having regard to the Report made by the OECD in 2007 entitled "Stocktaking of Progress on Integrating Adaptation to Climate Change into Development Co-operation Activities",
– võttes arvesse Jaapanis Hyogo prefektuuris Kobe linnas 2005. aastal toimunud suurõnnetuste vähendamise alasel ülemaailmsel konverentsil vastu võetud Hyogo tegevusraamistikku aastateks 2005–2015: maailma riikide ja kogukondade vastupidavuse suurendamine suurõnnetuste suhtes;
– having regard to the "Hyogo Framework for Action 2005-2015: Building the Resilience of Nations and Communities to Disasters " adopted by the World Conference on Disaster Reduction held in January 2005 in Kobo, Hyogo (Japan),
– võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kahe aasta aruannet „Maailma metsade olukord 2007. aastal“;
– having regard to the biennial report of the UN Food and Agriculture Organisation (FAO) entitled "State of the World's Forests 2007",
– võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni, eelarvekomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi ( A6‑0366/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Budgets and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0366/2008 ),
A. arvestades, et kliimamuutused ohustavad tõsiselt vaesuse vähendamist, inimõigusi, rahu ja julgeolekut, vee ja toidu kättesaadavust ning ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist paljudes arengumaades;
A. whereas climate change poses a serious threat to poverty reduction, human rights, peace and security, water and food availability, and the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs) in many developing countries,
B. arvestades, et mõnedes arengumaades langetatakse metsi biokütuse tootmiseks sobivate kultuuride istutamiseks;
B. whereas in some developing countries forests are being cleared for biofuel crops,
C. arvestades, et tööstusriikidel lasub ajalooline vastutus kliimamuutuste eest ja nad on moraalselt kohustatud toetama arengumaade pingutusi kliimamuutuste tagajärgedega kohanemiseks;
C. whereas industrialised countries have a historical responsibility for climate change and are morally obliged to assist developing countries in their efforts to adapt to its consequences,
E. arvestades, et paljudes tööstusriikides on hiljaaegu suurt tähelepanu pälvinud kliimamuutustega kohanemise ja riskide vähendamise meetmed, ning arvestades, et samad tungivad vajadused on madala sissetulekuga riikide kontekstis suures osas unarusse jäetud;
E. whereas, in many industrialised countries, measures for climate change adaptation and risk reduction have received considerable attention recently, and whereas the same urgent needs have been largely neglected in the context of low-income countries,
F. arvestades, et ebaseadusliku ja mittesäästva metsaraie saaduste sissevedu ELi on oluliseks metsade hävitamise ajendiks ning läheb vaesunud riikidele aastas maksma hinnanguliselt miljardeid eurosid;
F. whereas illegal and unsustainable logging imports into the EU are a significant driver of deforestation and are estimated to cost impoverished countries billions of euros annually,
G. arvestades, et metsade hävitamine põhjustab kasvuhoonegaaside heitest hinnanguliselt 20%, mis toob prognoositavalt kaasa 13 miljoni hektari troopilise metsa hävimise aastas; ning arvestades, et metsade hävitamine troopikas on tõsiseks ohuks bioloogilisele mitmekesisusele ning enam kui 1 miljardi sellistes metsades elava ja nendest elatuva vaese inimese elatisele;
G. whereas deforestation contributes to an estimated 20% of total greenhouse gas (GHG) emissions, leading to an estimated loss of 13 million hectares of tropical forests annually; and whereas deforestation in the tropics is a serious threat to biodiversity and the livelihoods of the more than one billion poor people living in and from such forests,
H. arvestades, et kliimamuutuste konkreetsete tagajärgedega peavad sageli tegelema kohalikul tasandil kohalikud ametivõimud; arvestades, et poliitikaloome rahvusvahelise, riikliku ja kohaliku tasandi õige ühendamine on seega peamiseks väljakutseks, et kujundada kliimamuutusega tõhusa kohanemise ning nende leevendamise strateegiad; ning arvestades, et tuleb saavutada laiaulatuslikud struktuurilised muutused, ohverdamata kogukonnapõhist vaestele suunatud lähenemist;
H. whereas the concrete consequences of climate change often have to be dealt with at local level by local authorities; whereas the proper linking of international, national and local levels of policy-making is therefore a key challenge in designing effective climate change adaptation and mitigation strategies; and whereas large-scale structural changes must be achieved, without sacrificing a community-based pro-poor approach,
I. arvestades, et on suurenenud kliimamuutustest tingitud julgeolekuohtude tunnistamine, sealhulgas konfliktid nappide loodusressursside pärast, kliimast põhjustatud looduskatastroofid ja laiaulatuslikud rändevood; ning arvestades, et strateegiate väljatöötamine ühistele kliima-/ julgeolekualastele väljakutsetele vastu astumiseks on oluline, et tagada tõhus adaptiivne reageerimine arengumaades;
I. whereas there is an increased recognition of the security threats posed by climate change, including conflicts over scarce natural resources, climate-induced natural disasters and large-scale migration flows; and whereas developing strategies to face joint climate/security challenges will be vital to ensuring an effective adaptive response in developing countries,
J. arvestades, et rahvusvahelised pingutused kliimamuutustega kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise valdkonnas on siiani olnud piiratud, killustunud, koordineerimata ning paljudel juhtudel arengumaadele raskesti kättesaadavad, mis on selges vastuolus Euroopa konsensuses ja Pariisi deklaratsioonis määratletud eesmärkidega;
J. whereas international efforts in the field of climate change adaptation and disaster risk reduction (DRR) have so far been limited, fragmented, ill-coordinated and in many cases difficult to access for developing countries, in direct contrast to the objectives outlined in the European Consensus and the Paris Declaration,
K. arvestades, et kliimamuutustega kohanemise meetmed, suurõnnetuste ohu vähendamine ja arengusuutlikkuse suurendamine peaksid olema tugevalt omavahel ühendatud, kuid siiani on need olnud arengukoostööga tegelevate asutuste ning rahvusvaheliste institutsioonidega nõrgalt seotud; ning arvestades, et ühine ja sidus lähenemine oleks oluline ülemaailmse kliimamuutuste liidu edukaks rakendamiseks;
K. whereas climate change adaptation measures, DRR and capacity building for development ought to be highly interlinked, but so far they have been poorly integrated into development cooperation agencies and international institutions; and whereas a joint and coherent approach would be crucial for a successful implementation of the GCCA,
L. arvestades, et on vajalik moodustada kriisiohjajatest, arenguspetsialistidest, planeerijatest ning kohanemise ja kliimateaduse ekspertidest koosnevad interdistsiplinaarsed meeskonnad, kes peaksid juurutama regionaalarengu parimaid tavasid;
L. whereas it is necessary to establish multi-disciplinary teams of disaster managers, development specialists, planners and adaptation/climate science experts, which should adopt best practices for regional development,
M. arvestades, et varajane tegutsemine kliimamuutustega kohanemiseks ja suurõnnetuste ohu vähendamiseks on selgelt kulusäästlik lahendus; arvestades, et hinnanguliselt võib üks suurõnnetuste ohu vähendamisele kulutatud dollar hoida kokku seitse dollarit suurõnnetustele reageerimise puhul, toetades seega tugevalt abikulutuste eeljaotust;
M. whereas early action on climate change adaptation and DRR represent a clearly cost-effective solution; whereas estimates predict that one dollar spent on DRR has the potential to save up to seven dollars in disaster response, thereby also providing a strong argument for frontloading aid spending,
N. arvestades, et seega ei tohiks toetada mis tahes püüdeid ÜRO aastatuhande arengueesmärkides püstitatud sihtide ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames antud lubaduste täitmiseks suunatud ELi rahaliste vahendite topeltarvestuseks;
N. whereas, consequently, any attempt at double counting of EU funding towards MDG targets and promises made in the framework of the UNFCCC should be rejected,
O. arvestades, et iga viivitus kindlate otsuste võtmisel meetmete kohta, mis on vajalikud kliimamuutuste põhjuste ja mõju vähendamiseks, toob kaasa palju suuremad kulud;
O. whereas any delay in taking firm decisions on the measures necessary to reduce the causes and effects of climate change will result in much higher costs,
P. arvestades, et tundub, et suuremat osa keskkonnaprobleemidest, sealhulgas neid, mis tulenevad kliimamuutustest, raskendavad rahvastikukasv ja suurem rahvastikuarv, samas kui rahvastikumuutused kasvu, jaotumuse ja koosseisu mõttes on lahutamatu osa arenguprotsessist, sest nad mõlemad mõjutavad kliimamuutusi ja on nendest ise mõjutatud; ning arvestades, et 1994. aasta rahvusvaheline rahvastiku- ja arengukonverentsil Kairos toodi selgelt esile mitmekülgne kasu, mis tuleneb pühendunud kohalikule tasandile orienteeritud mittesunduslikest rahvastikustrateegiatest, ometi on rahvastikuküsimused sellele vaatamata siiani jäänud suures osas välja arengu või kohandumise planeerimisest;
P. whereas most environmental problems, including those arising from climate change, tend to be aggravated by population growth and greater population size, whilst population dynamics, in terms of growth, distribution and composition are an integral part of the development process as they both affect and are affected by environmental change; and whereas the 1994 International Conference on Population and Development in Cairo clearly highlighted the multiple benefits that arise from dedicated, locally oriented, non-coercive population policies, yet population issues nevertheless have thus far remained largely unincorporated into planning for either development or adaptation,
Q. arvestades, et põllumajandus-, veeressursside haldamise, tervishoiu-, infrastruktuuri-, haridus- ja rahvastikupoliitikaga tuleb tegeleda, et saavutada tõhus kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise meetmete tulemuslik süvalaiendamine arengupoliitikasse;
Q. whereas agriculture, water, management of forest resources, health, infrastructure, education as well as population policies all must be addressed in order to achieve effective mainstreaming of climate change adaptation and mitigation into development,
R. arvestades, et korruptsiooni vähendamine suurendaks kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise jõupingutuste tõhusust;
R. whereas reduction of corruption would increase the effectiveness of climate change adaptation and mitigation efforts,