natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Koha peal põrkub piirkondliku arengustrateegia väljatöötamine ja rakendamine sageli riigi haldusüksustest (riik, piirkonnad, kommuunid jms) tingitud jaotuste vastu, igal haldusüksusel on oma volitused, eelarve ja ajakavad.
On the ground, the work of planning and implementing regional development is often hampered by divisions between public authorities (the State, regions, municipalities and others) which have their own powers, budgets and timetables.
Geograafilised ja halduspiirid ei vasta tingimata territooriumile, mis vajab ühtset lähenemist transpordi, hariduse, sotsiaaleluasemete jm valdkondades.
Geographical and administrative boundaries do not necessarily tally with the limits of a territory which requires an integrated response in the areas of transport, education, social housing, etc.
Seega peavad struktuurid üha suuremal määral vastastikuses sõltuvuses olevas ja kiiresti arenevas maailmas kohanduma kodanike vajadustega.
In an increasingly interdependent and rapidly changing world, therefore, structures need to be tailored to the needs of ordinary people.
Euroopa Liidu mõju valitsemistavadele
The European Union as a transforming force in the area of governance
Euroopa Liit on mitmetes liikmesriikides valitsemistavasid märkimisväärselt arendanud.
The European Union has brought about substantial changes in governance in the Member States.
Iga liikmesriigi institutsioonilist raamistikku, pädevuste jaotust ja subsidiaarsuspõhimõtet arvesse võttes saavad Euroopa Liidu institutsioonid soodustada valitsemistavade parandamist kõigil tasanditel – ühenduse, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.
Whilst taking due account of the institutional framework of each Member State, the allocation of powers and the subsidiarity principle, the European institutions can provide the impetus needed to improve governance at all levels: Community, national, regional and local.
Ühenduse algatused, nagu näiteks URBAN I ja II linnapiirkondades ja LEADER maapiirkondades, on tõestanud oma meetodite tõhusust.
Community initiatives, such as URBAN I and II in urban areas and LEADER in rural areas, have shown that their methodology works.
Kõnealuseid meetodeid iseloomustab muu hulgas terviklik, mitut valdkonda hõlmav, territoriaalne ja alt-üles suunatud lähenemine.
That methodology is based, for example, on a multi-sectoral, territorial and bottom-up integrated approach.
Kõnealuste meetodite abil tehakse ühtlasi tihedat koostööd kohalike ametiasutuste ja elanikkonnaga.
It also involves a close partnership between local authorities and local people.
Meetodid hõlmavad ka erinevaid uuenduslikke vahendeid, mis edendavad pidevat õppeprotsessi ja võrgustike loomist.
It uses innovative tools to foster a process of permanent learning and networking.
Valitsemistavade parandamine: kontseptsioonist konkreetse kohaldamiseni
Improving governance: from concept to practical application
Euroopa õigusloomes on üha olulisemal kohal tervikliku lähenemisviisi mõiste, st igasuguse territoriaalse, majandusliku ja sotsiaalse mõjuga poliitika ühendamine.
The concept of the integrated approach, i.e. the more detailed coordination of all policies which have a territorial, economic and social impact, is becoming more and more prevalent in European legislation.
Kõnealune mõiste on sündinud vajadusest ühendada poliitilised ja halduslikud struktuurid.
That concept was born of the need to decompartmentalise political and administrative structures.
Seda peetakse nüüdse aja vajaduseks.
It is now regarded as a necessity.
Kõnealust mõistet võib leida paljude Euroopa institutsioonide tekstidest, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas.
It is referred to in many texts drawn up by the European institutions, and more particularly in the area of cohesion policy.
Terviklik lähenemisviis on muutunud Euroopa poliitilise tegevuse tõhustamise juhtmõtteks.
It has become a leitmotif when ways of making European policies more effective are discussed.
Terviklikku lähenemisviisi mõistetakse kui vajadust võtta arvesse ühe ja sama projektiga seotud eri valdkondi ning valitsemistavad on selle teostamismehhanismiks.
If the integrated approach reflects the need to take account of all the different aspects of a single project, governance is the mechanism which makes that integrated approach possible.
Kõnealuse raporti eesmärk on esitada rida konkreetseid ettepanekuid, mis võimaldavad valitsemissüsteeme parandada.
Particular emphasis is placed on the application of the partnership principle, a key component of cohesion policy in the area of governance.
Eritähelepanu pööratakse partnerluspõhimõtte kohaldamisele, mis on valitsemise valdkonnas ühtekuuluvuspoliitika võtmeelemendiks.
The new governance methods are not intended to replace the public institutions (European, national, regional and local) with their established powers and budgets.
Uued valitsemismeetodid ei asenda avalik-õiguslikke, pädevuste ja eelarvega asutusi (ELi, riigi, piirkondlikke või kohalikke), vaid annavad neile võimaluse rakendada oma poliitikat kooskõlas kõigi (nii avaliku kui ka erasektori) sidusrühmadega, keda asjaomane küsimus puudutab.
Rather, they are designed to enable those institutions to implement their own policies on the basis of cooperation with all the individuals and bodies, both public and private, concerned by a given subject.
Struktuurifondide ja valitsemismeetodite abil tuleb saavutada kõigi finantsvahendite vastastikune täiendavus ja optimaalne kooskõlastatus.
The funds must be structured and governance methods chosen in such a way that all the financial instruments complement one another and can be coordinated easily and effectively.
Optimaalne kooskõlastatus on võimalik üksnes siis, kui struktuurid on lihtsad ja läbipaistvad.
That coordination is possible only if the relevant structures are simple and transparent.
Erinevate fondide ülesehitus peab seega olema sidus ja täiendav.
The architecture of the various funds must therefore be coherent and complementary.
Valitsemistavad ja partnerlus
Governance and partnership
Struktuurifondide haldamise eriomaseks juhtpõhimõtteks on partnerluspõhimõte.
A key principle specific to the governance of the Structural Funds is the partnership principle, which has made for more transparent, more open and more integrated governance of cohesion policy.
Partnerluspõhimõte on muutnud ühtekuuluvuspoliitika juhtimise läbipaistvamaks, avatumaks ja terviklikumaks, kuid kõnealust põhimõtet rakendatakse endiselt liialt vähe.
However, it is not yet applied anything like as widely as it should be.
Edukas partnerlus nõuab protsessi algul teatavat investeeringut, kuid annab edaspidi aja- ja rahavõidu ning suurendab tõhusust.
A successful partnership requires some investment at the start of the process, but subsequently generates savings of time and money and increased effectiveness.
Lähimuspõhimõtet ja iga liikmesriigi institutsioonilist raamistikku arvesse võttes tuleb komisjonil uurida partnerluspõhimõtte rakendamist eri liikmesriikides ja nende piirkondades.
Taking due account of the subsidiarity principle and the institutional framework of each Member State, the Commission must analyse the way the partnership principle is applied in the Member States and their regions.
Kõnealuse analüüsi alusel saab välja töötada juhise heade tavade propageerimiseks ja levitamiseks.
On the basis of that analysis, a guide should be drawn up, in particular with a view to promoting and disseminating best practices.
Muu hulgas näib olevat vajalik tugevdada partnerite suutlikkust koolitustegevuste kaudu, et nad saaksid oma osalemist täies ulatuses kasutada.
In addition, training measures are needed to strengthen the partners’ capabilities and enable them to participate fully in the governance process.
Kodanike kaasamine on partnerluspõhimõtte oluline osa.
The involvement of ordinary members of the public is a key element of the partnership principle.
Käesoleva programmiperioodi ettevalmistamise raames osalesid kodanikud enamikus piirkondades liialt vähe.
In most regions, the public did not participate to a sufficient degree in the preparations for the current programming period.
Kõnealusel eesmärgil tuleb välja töötada uued meetodid.
With that aim in view, new methods need to be developed.
Mitmetasandiline valitsemine
Multi-level governance
Mitmetasandiline valitsemine tähendab, et igal poliitilisel tasandil – ühenduse, riigi, piirkondlikul ja kohalikul – on pädevused ja suutlikkus ühtekuuluvuspoliitika rakendamiseks.
Multi-level governance implies that each political level – Community, national, regional or local – should have the powers and capabilities to contribute to the implementation of cohesion policy.
Lähimuspõhimõtte rakendamine nõuab ühtekuuluvuspoliitika teatavat detsentraliseerimist.
The application of the subsidiarity principle calls for cohesion policy to be decentralised to some degree.
Kõik ühtekuuluvuspoliitika rakendamise sidusrühmad peavad eri haldus- ja institutsiooniliste struktuuride kontekstis tegema tihedat koostööd.
All the bodies and individuals involved in implementing cohesion policy must cooperate closely in a broader context of separate administrative and institutional structures.
Oluline on uurida rohkem koostöö õnnestumise või ebaõnnestumise tegureid, olenemata liikmesriigi institutsioonilisest ülesehitusest.
What is needed is more detailed research into the factors behind those good or bad results, irrespective of the institutional structure of the Member State concerned.
Kõnealust küsimust arvestades peaksid Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava rakendusmeetmed või Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku uus programm sisaldama valitsemise elemente.
In that connection, the Action Programme for the implementation of the Territorial Agenda and the new ESPON programme will have to incorporate aspects relating to governance.
Territoriaalne mõõde on üha enam ühtekuuluvuspoliitika keskmes.
The territorial dimension is increasingly central to cohesion policy.
Lissaboni lepingu järgi on territoriaalne ühtekuuluvus võrdselt majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvusega Euroopa Liidu eesmärk.
The Lisbon Treaty makes territorial cohesion a European Union objective on the same basis as economic and social cohesion.
Euroopa Komisjon avaldab sel sügisel rohelise raamatu territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, ning seda arvestades tuleks valitsemisküsimustele pöörata eritähelepanu.
This coming autumn, the European Commission will publish its Green Paper on territorial cohesion and, in that connection, particular attention will have to be paid to the issue of governance.
Territoriaalse mõõtme lisamine ühtekuuluvuspoliitikasse tähendab ka kaalutlusi asjakohasel territoriaalsel tasandil.
Integrating the territorial dimension into cohesion policy also entails considering the appropriate territorial level at which intervention should take place.
Analüüsida tuleks uusi esilekerkivaid mõisteid, nagu asustus- ja tööhõiveüksus.
Emerging concepts, such as those of population and labour catchment areas, merit study.
Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus on suurepärane vahend tõhusa piiri- ja riigiülese valitsemissüsteemi loomiseks, kuid seni pole kõnealust vahendit piisavalt kasutatud, kas siis liikmesriikide õigusaktide kohandamata jätmise või tõelise poliitilise tahte puudumise tõttu.
The European Grouping for Territorial Cooperation is an excellent instrument for establishing effective cross-border and transnational governance, but as yet sufficient use is not being made of it, either as a result of a failure to make the necessary changes to the laws of the Member States or, possibly, a lack of genuine political will.
Valitsemistavad ja Euroopa Liidu institutsioonid
Governance and the European Union institutions
Ühenduse institutsioonid peavad ka oma olemasolevat korraldust kohandama, et tervikliku lähenemise põhimõtet tõhusamalt rakendada.
The Community institutions themselves must revise their current organisational arrangements with a view to implementing the principles underpinning the integrated approach more effectively.
Euroopa Parlamendi asjaomaste parlamendikomisjonide ja Euroopa Komisjoni peadirektoraatide praegune eraldatus ei võimalda leida häid vastuseid paljudele valdkonnaülestele küsimustele.
The current divisions in the European Parliament between specific parliamentary committees and in the European Commission between directorates-general makes the work of producing the right response to many horizontal issues very difficult.
Näiteks ühistranspordiküsimused mõjutavad saastatust, territooriumidevahelist ühendust, linnaplaneerimist jne ning kuuluvad seega mitme parlamendikomisjoni ja komisjoni peadirektoraadi pädevusvaldkonda.
For example, public transport issues have an impact on pollution, the full integration of territories into society, urban planning, etc., so that they fall into the areas of responsibility of several parliamentary committees and several directorates-general.
Lisaks eeldab struktuurifondide suur osakaal eelarves (36 % ELi eelarvest) põhjalikku järelevalvet nõukogu tasandil.
Moreover, the size of the budgets earmarked for the Structural Funds (36% of the EU budget) warrants close monitoring at Council level.
Edukate valitsemistavade edendamise vahendid
Tools to promote successful governance
See on vahend, mille abil organiseerida eri sidusrühmade vahelist koostööd ja mis võimaldab seega muuta tervikliku lähenemise põhimõtte operatiivseks.
It is a tool which can be used to structure the interaction between the various actors involved in a process, i.e. to put the integrated approach into practice.
Uusi valitsemis- ja projektijuhtimise meetodeid tuleb edendada ja levitada.
In addition, new governance methods, such as project management, must be promoted and disseminated.
Tuleb käivitada eri sidusrühmade, eelkõige rahvaesindajate ja riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi asutuste ametnike pidev õppeprotsess.
A process of continuous learning must therefore be started, aimed at all the individuals involved, in particular elected representatives and national, regional and local civil servants.
Lisaks tuleks kaaluda rahvaesindajatele ERASMUSe programmi loomist, mis aitaks kaasa heade valitsemistavade vahetamisele.
In addition, the creation of an ERASMUS programme for local elected representatives represents one possible way of contributing to exchanges of good practice in the area of governance.
Euroopa valdkondlikud võrgustikud peaksid tõhustama oma valitsemismeetmeid ja aitama nii kaasa nende operatiivsemaks muutmisele.
Finally, the European thematic networks should broaden the scope of their work in the area of governance with a view to making it more effective.
Valitsemist ja eelkõige partnerluspõhimõtet peetakse praegu struktuurifondide kasutamise tõhususe otsustavaks teguriks.
Governance, and in particular the partnership principle, is now acknowledged as a vital factor in determining the effectiveness of the Structural Funds.
Kõnealuses valdkonnas on välja töötatud mitmeid kontseptsioone, kuid need pole sageli piisavalt operatiivsed või puuduvad neil konkreetsed rakendused.
Many governance concepts have been developed, but too often they are unworkable and overly theoretical.
Euroopa Liit on näidanud ennast uute valitsemistavade edendajana.
The European Union has already shown that it can be a major force in transforming governance.
Käesolevaid ettepanekuid rakendades ja lähimuspõhimõtet arvesse võttes saab Euroopa Liit kasutada oma ümberkujundamisvõimet ja edendada piirkondade säästvat arengut.
By putting these proposals into practice, it can use its transforming power in a manner consistent with the subsidiarity principle and move the process of securing sustainable development for territories forward.
valitsemise ja partnerluse kohta riiklikul, piirkondlikul ja projektipõhisel tasandil regionaalpoliitika valdkonnas
on governance and partnership at national and regional levels and a basis for projects in the sphere of regional policy
Eelarvekontrollikomisjon palub vastutaval regionaalarengukomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Budgetary Control calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. rõhutab, et struktuuripoliitika moodustas programmitöö perioodil 2000-2006 ELi eelarve suuruselt teise osa ning see on väga oluline ELi poliitikavaldkond perioodil 2007-2013;
1. underlines that structural policies were the second largest part of the EU budget in the programming period 2000-2006 and are the major policies of the EU in the 2007-2013 period;
2. tuletab meelde, et 2006. eelarveaasta aastaaruandes leidis Euroopa Kontrollikoda, et vähemalt 12% struktuurimeetmete projektidele hüvitatud kogusummast ei oleks pidanud hüvitama, et 44% valimi hüvitistest mõjutasid vead ja et olulises osas struktuurimeetmete projektidest esines eeskirjade järgimisega seotud vigu;
2. recalls that in its Annual Report concerning the financial year 2006, the European Court of Auditors found that at least 12% of the total amount reimbursed to Structural Policies projects should not have been reimbursed, that 44% of the reimbursements in the sample were affected by errors and that a significant percentage projects were subject to compliance errors;
3. rõhutab, et samas aruandes kirjeldas Euroopa Kontrollikoda liikmesriikide kontrollsüsteeme üldiselt ebatõhusate või ainult mõõdukalt tõhusatena;
3. stresses that in the same report, the European Court of Auditors described the control systems in the Member States as generally ineffective or only moderately effective;
4. tervitab seetõttu jõupingutusi struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide eesmärkide saavutamiseks praegusel programmitöö perioodil 2007-2013 valitsemise ja partnerluse põhimõtte raames
4. welcomes therefore the effort to pursue the objectives of the structural and cohesion funds during the current 2007-2013 programming period in the framework of governance and the partnership principle
Määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 11, ELT L 210, 31.7.2006, lk 25. ;
As defined in Article 11, Council Regulation (EC) 1083/2006, OJ L 210, 31.07.2006, p.25. ;
5. nõuab, et riikide kontrollikodadel oleks kontrollimehhanismides suurem osakaal, et tagada rahaliste vahendite otstarbekas kasutamine, ja et nad täidaksid oma kohustusi ning oleksid aktiivsemad;
5. calls for the national courts of auditors both to play a stronger role in the control mechanisms, to ensure that funds are appropriately spent, and to accept their responsibilities and play a more active part;
6. nõuab, et liikmesriigid juhendaksid ja koolitaksid projektide elluviijaid ning korraldus- ja makseasutusi, samuti auditeerimisasutusi tagamaks, et kõik osalejad teaksid hästi ja täidaksid korralikult ühenduse õigusaktidest tulenevaid nõudeid;
6. calls for the provision of guidance and training by the Member States for the project promoters and the managing and paying authorities as well as for the audit bodies to ensure that all actors are well aware of and properly implement Community regulation requirements;
7. tervitab liikmesriikide aastakokkuvõtteid kui esimest sammu riikide haldusdeklaratsioonide suunas; nõuab siiski tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku samade nõuete, suuniste ja juhiste vastuvõtmiseks struktuuripoliitikas nagu ühise põllumajanduspoliitika puhul;
7. welcomes the annual summaries of Member States as a first step towards National Management Declarations; urges however the Commission to propose the adoption of the same requirements, guidelines and guidance notes for Structural Policies as for the Common Agricultural Policy;
8. avaldab kahetsust asjaolu üle, et projektide rakendussätted võeti taas vastu liiga hilja ja kutsub vastutavaid korraldusasutusi ning makse- ja kontrolliasutusi üles kehtestama ja rakendama haldustegevuse lihtsustamise eeskirju (nt kasutades rohkem ära kindlasummalisi makseid).
8. regrets the fact that the implementing provisions for the projects were once again adopted very late and calls on the responsible managing authorities, and payment and control authorities to provide for and implement rules designed to simplify administration (e.g. by making more use of flat-rate payments).
Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide kohaldamine
on the implementation of social legislation relating to road transport
transpordi- ja turismikomisjoni arvamus ........................................................11
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................10
– võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/15/EÜ (autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta) reguleerimisalast füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmise tagajärgede kohta ( KOM(2007)0266 );
– having regard to the report from the Commission to the Council and the European Parliament on the consequences of the exclusion of self-employed drivers from the scope of Directive 2002/15/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 2002 on the organisation of the working time of persons performing mobile road transport activities ( COM(2007)0266 ),
– võttes arvesse komisjoni aruannet teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist käsitleva määruse (EMÜ) nr 3820/85 rakendamise kohta ajavahemikul 2003–2004 (komisjoni 23. aruanne autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide rakendamise kohta) ( KOM(2007)0622 );
- having regard to the 23rd report of the Commission on the implementation in 2003-2004 of Regulation (EEC) No 3820/85 on the harmonisation of certain social legislation relating to road transport ( COM(2007)0622 ),
- võttes arvesse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3820/85 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta
- having regard to Council Regulation (EEC) No 3820/85 of 20 December 1985 on the harmonisation of certain social legislation relating to road transport
- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta
- having regard to Directive 2002/15/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 2002 on the organisation of the working time of persons performing mobile road transport activities
EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35. ;
OJ L 80, 23.3.2002, p.35. ,
- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85;
- having regard to Regulation (EC) No 561/2006 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 on the harmonisation of certain social legislation relating to road transport and amending Council Regulations (EEC) No 3821/85 and (EC) No 2135/98 and repealing Council Regulation (EEC) No 3820/85
- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ;
- having regard to Directive 2006/22/EC of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 on minimum conditions for the implementation of Council Regulations (EEC) No 3820/85 and (EEC) No 3821/85 concerning social legislation relating to road transport activities and repealing Council Directive 88/599/EEC
24. septembril 2008. aastal tehtud otsust, milles Euroopa Ühenduste Kohus sedastas, et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevaid sõidukijuhte ei saa alaliselt direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast välja jätta;
ECR [2004] I-7789. , in which the Court of Justice of the European Communities ruled that self-employed drivers could not be excluded permanently from the scope of Directive 2002/15/EC,