natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Valitsustel peaks olema võimalus teha koostööd, vahetades energiastatistika alusel taastuvate energiaallikate mahtusid, sest see on lihtsam, kindlam, toob kaasa madalamad tehingukulud ja seda võib laiendada kõigile taastuvenergia tehnoloogiatele.
Governments should have the option to cooperate by exchanging volumes of renewables based on energy statistics, because this is simpler, robust, results in lower transaction costs and can be extended to all renewable technologies.
Kaks või enam valitsust võivad luua piirkondlikult integreeritud taastuvenergia turu, ühendades oma eesmärgid ja toetuskavad.
Two or more governments may create regionally integrated renewables markets by sharing their targets and support schemes.
Elektri importi EL naaberriikidest peaks lubama lähtuvalt füüsilisest ülekandest ja see peaks sõltuma eksportivate riikide konkreetsetest riiklikest taastuvenergia ja energiatõhususe poliitika eesmärkidest.
Imports of electricity from non-EU neighbouring countries should be allowed on the basis of physical exchanges and be dependent on concrete national renewable energy and energy efficiency policy targets of the selling countries.
Kui luuakse süsteem, millega imporditakse ELi hüdro- või tuuleenergial baseeruvat elektrit, ehitades samas naaberriikidesse kohaliku nõudluse rahuldamiseks söel töötavaid jõujaamu, siis pole sellest kasu ei ELi kliima- ega varustuskindluse poliitikale.
Creating a scheme importing hydro or wind electricity into the EU while building coal power plants in neighbourhood countries to meet their demand would neither serve the EU’s climate nor security of supply policy.
Direktiivi sätteid kohaldatakse Norra, Islandi ja Lichtensteini kui EMP riikide suhtes.
For Norway, Iceland and Lichtenstein as EEA countries the provisions of the directive will apply.
Lõpuks on tähtis meenutada, et suurim ja odavaim „paindlikkuse“ mehhanism liikmesriikide jaoks on riiklikud hoonete, transpordisektori, tööstuse ja elektritarbimise energiatõhusust suurendavad meetmed.
Finally it is important to remind that the biggest and cheapest "flexibility" instrument for Member States is national efficiency measures in buildings, transport, industry and electricity use.
Valitsused peaksid siduma oma riikliku energiatõhususe ja taastuvenergia poliitika.
Governments should link their national efficiency and renewables energy policies.
5) Infrastruktuuri arendamine ja eelistatud juurdepääs sellele on taastuvenergia jaoks võtmetähtsusega küsimus
5) Development of infrastructures and priority access to them are key for renewable energies
Me tervitame komisjoni ettepanekut tagada taastuvelektrile eelisjuurdepääs ja ülekandmine.
We welcome the Commission's proposal to guarantee priority access and dispatching for electricity from renewables.
Seda lähenemist tuleks laiendada gaasile, selleks et soodustada biogaasi kasutuselevõttu gaasitorustikes, see on kontseptsioon, mis võimaldab suurimat biomassi muundamise kasutegurit.
This concept must be broadened to gas in order to favour biogas feed-in to the gas pipelines, a concept which enables the highest of all biomass conversion efficiencies.
Direktiiv peab käsitlema olulist teemat, milleks on taastuvenergia investorite diskrimineerimise, võrkude taastuvenergia jaoks kohandamise kulude ühiskonnale mittesuunamine.
The directive must address a major point of discrimination against renewable energies investors, the non-socialisation of grid adaptation costs for renewables.
Selleks et ära kasutada ranniku ja rannikumere tuuleenergia tohutu potentsiaal ja võtta kasutusele taastuvatel allikatel töötavate integreeritud generaatorite võimsus, tuleb võrgu infrastruktuuri laiendada ja kohandada.
In order to harvest the huge potential of on-shore and off-shore wind and to take up power from embedded renewables generators the grid infrastructure has to be adapted and extended.
See on osaks meie tulevasest energiasüsteemist.
This is part of our future energy system.
Miks peaksid need kulud katma taastuvenergia investorid üksi, arvestades, et 1960ndatel, 70ndatel ja 80ndatel ei maksnud energiaettevõtted kinni kallite tsentraliseeritud süsteemide võrguinfrastruktuuri?
Why should these costs be paid exclusively by renewables investors whereas in the 1960s, 70s and 80s the costly grid infrastructure for the big centralised systems were not paid by the energy companies?
Taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutamise arendamine sõltub kahest infrastruktuurist: kaugsüsteemid ja hooned.
The development of heating and cooling renewables will depend on two infrastructures: district systems and buildings.
Biomassi, geotermilise energia ja päikeseenergia suure potentsiaali kasutuselevõtt sõltub kaugkütte ja -jahutussüsteemidest.
The big large scale potential of biomass, geothermal and solar will depend on the extension of district heating and cooling systems.
Need peavad asuma direktiivi fookuses.
They must be a key focus of this directive.
Infrastruktuuri arendamise mõistet tuleks laiendada ka hoonetele.
The notion of infrastructure development should also be extended to buildings.
Ehitusmaterjalide, detsentraliseeritud päikese- ja biomassienergial põhinevate taastuvenergia generaatorite, targa doseerimise ja võrkude vastasmõju toob kaasa paradigma muutuse, mille käigus hooneid hakatakse käsitlema energiageneraatoritena.
The interface between building materials, decentralised solar and biomass based renewables, smart metering and grids will create a change of paradigm to buildings as power generators.
Ranged kohustused ehitusnormide osas kiirendavad seda arengut.
Strict obligations on the building codes will speed this development.
Avalike hoonete katused tuleks teha kolmandatele taastuvenergia investoritele kättesaadavaks.
The roofs of public buildings should be made available for renewable energies third party investors.
6) Organisatsiooniline innovatsioon rangete ettekirjutuste asemel
6) Organisational innovation instead of red tape
Investeeringuid takistavad tihti mittevajalikkus ja liiga bürokraatlikud menetlused.
Investments are often hindered by unnecessary and over-bureaucratic procedures.
Muude poliitikavaldkondade koondmenetluse positiivsetest kogemusteest õppides peaksid valitsused looma lubade menetlemist koordineerivad asutused, eelkõige suuremahuliste tuule- ja biomassi energiajaamade jaoks.
Learning from positive experiences with “one stop shops” in other areas of policy making, governments should establish coordinating offices for authorisations above all for larger scale wind and biomass production facilities.
Tuleks sisse viia lubade väljastamise pikim lubatud tähtaeg.
A maximum deadline for granting permissions should be introduced.
Detsentraliseeritud väiksemad taastuvenergia investeeringud ei peaks enam kuuluma keerulise loamenetluse alla, vaid nende suhtes tuleks kohaldada lihtsat teatamise süsteemi.
Decentralised smaller renewable investments should no longer be subjected to heavy authorisations but fall under a notification scheme.
Taastuvenergia arendamine nõuab ka teadmisi ja oskusi.
The development of renewable energies also requires knowledge and skills.
Inimtegur on oluline ja vajalik on suurendada valitsuste kohustusi koolituse ja elukestva õppe katalüsaatori rolli täitmisel.
The human factor is important and the obligations on governments play the role of catalysers for training and life-long learning needs to be strengthened.
7) Halvasti kavandatud agrokütuse juurest biomassi energia jätkusuutliku kasutamise poliitika juurde
7) From a badly designed agro-fuel to a sustainable use of energy from biomass policy
Raportöör on seisukohal, et on olemas veenvad põhjused kohustuslikust taastuvatest energiaallikatest pärinevate kütuste 10% osakaalu eesmärgist loobumiseks.
The rapporteur considers that there is overwhelming evidence to drop the mandatory 10% target for fuels from renewables.
Biomassist saadud kütuste puhul peaks keskenduma pigem kvaliteedile kui lihtsalt kvantiteedile.
The focus on fuels from biomass should be a qualitative rather than purely quantitative.
Ambitsioonikate ja dünaamiliste jätkusuutlikkuse kriteeriumide rakendamise kaudu tuleks biomassi kasutamine suunata vaidlusi mittepõhjustavatesse valdkondadesse, need oleksid nn soovitatavad kategooriad ja sellised muundamistehnoloogiad nagu biogaas ja biomassi kasutamine elektri ja sooja tootmisel, mille kasutegur on palju kõrgem biomassist saadud kütuste esimese ja teise põlvkonnaga võrreldes.
Through the implementation of ambitious and dynamic sustainability criteria the use of biomass should be orientated into non contentious areas - so called "go" -categories and to those conversion technologies like biogas and biomass for electricity and heating which have far higher efficiencies than first and second generation of fuels from biomass.
Sellise poliitika eeliseks on 20 % üldeesmärgi saavutamise lihtsamaks ja odavamaks muutmine.
Such a policy will have the advantage to make it easier and cheaper to achieve the 20% overall target.
Me vajame energia tootmiseks mõeldud biomassi kasutamise selget hierarhiat:
We need a clear hierarchy for the use of biomass for energy:
paljud biomassi kasutamise viisid pole problemaatilised ja need tuleks määratleda soovitatavate kategooriatena selleks, et saada vajalikke investeeringuid.
a lot of biomass uses are not problematic and should be identified as “go-categories” in order to attract necessary investments.
Nendeks oleksid
This would apply to
– jäätmevoogude biomass (olme- ja tööstusjäätmete orgaaniline fraktsioon),
- biomass from waste streams (organic fraction from household and industry),
– jäägid (põllumajandusest, kalandusest ja metsandusest)
- residues (from agriculture, fisheries and forestry)
– degradeerunud maa kasutamine, kahekordne maakasutus, nt bioloogilise mitmekesisuse/üleujutuste või metsatulekahjude halduskavad ja
- use of degraded land, dual land use like biodiversity/flooding or forest fire management regimes and
– uued toiduks/söödaks mittesobiva toormed, nagu vetikad.
- new non-food/feed raw materials like algae.
energia ja toidu/sööda vahelist konkurentsi saab piirata ainult mittesoovitatavate kategooriate, näiteks agrokütuse määratlemisega.
the limitation of competition between energy and food/feed can only be achieved through the definition of a no-go category e.g. agro-fuel.
Sõltuvalt maailma toiduvarude olukorrast on vajalik haritava maa kasutamine energia tootmiseks kas täielikult keelata või piirata see teatud mahuga.
Depending on the world food situation, a complete restriction on the use of arable land for energy production or a limitation to certain volumes will be requested.
Kasutuse taseme määraks kord aastas ELi komisjon, konsulteerides vastavate vastutavate organisatsioonidega, nagu kooskõlastamise töörühm, ÜRO Arenguprogramm ja maailma toiduabi programm.
The level of use will be fixed on a yearly basis by the EU Commission in consultation with the respective responsible organisations like FAO, UNDP and the World Food Program.
keelatud alad tähendavad konkreetset kasutuse keeldu.
"no-go" areas stand for special non-use.
Bioloogilise mitmekesisuse või kultuuriväärtuslike maastike kaitse on võimalik ainult range alt-üles kaitserežiimi kaudu.
Protection of biodiversity or of cultural value related landscapes can only be achieved by a strict bottom-up regime of protection.
Selleks on vaja käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jäävaid jõupingutusi, millega tugevdataks rahvusvahelist bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja tehtaks ettepanekud metsade kadumise peatamiseks ülemaailmses ulatuses.
For that efforts outside this directive will be needed to strengthening the international biodiversity convention and proposals to halt deforestation at a global scale.
D) määratleda ranged säästvuse kriteeriumid
D) Define strict sustainability criteria
Tuleb jõustada teatavad säästvuse kriteeriumid, eriti:
A set of sustainability criteria has to be enforced notably:
– Tuleks sisse tuua dünaamiline kasvuhoonegaaside piirväärtus (millega määratakse kasvuhoonegaaside üldise vähendamise minimaalne tase), mis peaks seadma sihiks kasvuhoonegaaside vähendamise vähemalt 55 või 60% võrra koos sellise süsteemiga, nagu on ette nähtud kütusekvaliteedi direktiiviga, millega luuakse rahalised stiimulid kasvuhoonegaaside vähendamise seisukohalt parimatele kütustele.
- A dynamic GHG threshold should be introduced (requiring minimum overall GHG savings) which should target at least 55 or 60% GHG savings combined with a system, like the one foreseen in the fuel quality directive, that creates a financial incentive for the best performing GHG fuels.
Selle metoodika osaks peab olema ka kaudse maakasutuse muutus.
The indirect land use changes (LUC) have also to be part of this methodology.
– „Hea põllumajandustava” miinimumnõuded peavad olema konkreetsemad kui need, mis on välja pakutud nõuetele vastavuse kontrollimise süsteemile (eriti vee, pestitsiidide ja väetiste kasutamise osas).
- Minimum requirements for “good agricultural practice” have to be more specific than the proposed cross-compliance regime (notably on water, pesticide and fertilizer use).
Komisjoni ettepanek olemasoleva nõuetele vastavuse süsteemi kasutamiseks on liiga ebamäärane, et seda saaks kohaldada väljastpoolt 27 liikmesriigiga ELi tulevale impordile ja see kahjustab ELi põllumajandustootjate konkurentsivõimet.
The Commission’s proposal for using the existing cross-compliance regime is too vague to be applied to non-EU-27 imports and creates a competitive disadvantage for EU farmers.
– Sotsiaalsed kriteeriumid, selleks et kaitsta näiteks kolmanda maailma riikide väiketootjaid.
- Social criteria to protect e.g. small farmers in third world countries.
Jätkusuutlikkuse kriteeriumide üksikasjad määratakse kindlaks tihedas koostöös keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni taastuvaid energiaallikaid käsitleva arvamuse koostaja hr Wijkmaniga (PPE-DE) ja kütusekvaliteedi direktiivi raportööri (keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon) pr Corbeyga (PSE).
The details on sustainability criteria will be defined in close partnership with Mr. Wijkman (EPP) the draftsman of the ENVI opinion on renewables and with Mrs Corbey (PSE), the Rapporteur for the fuel quality directive (ENVI committee).
(1) Bode & Groscurth (2006): Saksa taastuvenergeetika seaduse mõju elektri hinnale, HWWA aruteludokument nr 358
(1) Bode & Groscurth (2006): The effect of the German Renewable Energy Act (EEG) on "the electricity price", HWWA discussion paper 358
(2) Bode & Groscurth (2008): Stiimulid taastuvatest allikatest elektri tootmisse investeerimiseks erinevate toetuskavade korral, ARRHENIUS Energia ja kliimapoliitika instituudi aruteludokument 1 E
(2) Bode & Groscurth (2008): Incentives to invest in electricity production from renewable energy under different support schemes, ARRHENIUS Institute for energy and climate policy discussion paper 1E
(4) Neuhoff & al, 2008- Väljapakutud uus ELi taastuvenergia direktiiv: tõlgendus
(4) Neuhoff & al, 2008 - The proposed new EU renewables directive: an interpretation
(5) EFET - avalik kiri Claude Turmes'ile, 16. aprill 2008.- Komisjoni taastuvenergia direktiivist lähtuv oht energia siseturu moonutusteks
(5) EFET - open letter to Claude Turmes, 16 April 2008 - The risk of Internal Energy Market distortions arising from the Commission proposal for a RES Directive
(6) Ragwitz (aprill 2008) teatis Euroopa Parlamendi poliitikaosakonnale, majandus- ja teaduspoliitika.
(6) Ragwitz (April 2008) note produced for the EP Policy department economic and scientific policy.
Uwe Leprich (Prof. Dr.) - Fachbereichsvorsitzender - Fachbereich Wirtschaftsingenieurwesen - Hochschule für Technik und Wirtschaft - Saarbrücken
Uwe Leprich (Prof. Dr.) - Fachbereichsvorsitzender - Fachbereich Wirtschaftsingenieurwesen - Hochschule für Technik und Wirtschaft - Saarbrücken
Pr Angelika Niebler
Mrs Angelika Niebler
Teema: Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ( KOM(2008)0019 ) – C6 0046/2008 – 2008/0016(COD) ) – arvamus õigusliku aluse kohta
Subject: Opinion on the legal basis of the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources ( COM(2008)0019 – C6‑0046/2008 – 2008/0016(COD) )
Palusite 29. mai 2008. aasta kirjas õiguskomisjonilt vastavalt kodukorra artikli 35 lõikele 2 arvamust komisjoni kõnealuse ettepaneku õigusliku aluse kehtivuse kohta.
By letter of 29 May 2008 you asked the Committee on Legal Affairs pursuant to Rule 35(2), to consider whether the legal basis of the above Commission proposal was valid.
Õiguskomisjon arutas eespool mainitud küsimust 26. juuni 2008. aasta koosolekul.
The committee considered the above question at its meeting of 26 June 2008.
Vastavalt Teie kirjale on Teie komisjoni raportööri esitatud muudatusettepaneku eesmärk artikkel 95 välja jätta, nii et ainukeseks õiguslikuks aluseks jääks EÜ asutamislepingu artikli 175 lõige 1.
According to your letter, an amendment tabled by the your committee's Rapporteur seeks to delete Article 95, leaving Article 175(1) of the EC Treaty as the sole legal basis.
Muudatusettepaneku esitaja selgituses on öeldud, et kahekordne alus on ette nähtud erandjuhtudeks, kus mitu eesmärki on võrdselt tähtsad; kavandatud direktiivi peamiseks eesmärgiks keskkonnakaitse ja praegune taastuvenergeetika direktiiv ja biokütuste direktiiv on mõlemad vastu võetud artikli 175 alusel.
The justification given by the author of the amendment is that a dual basis is reserved for extreme cases where several goals are equally important; the main aim of the proposed directive is environmental protection and the current Directive on Energy from Renewable Sources and the Biofuels Directive have both been adopted under Article 175.
Lisaks sellele pole raportööri arvates biokütuseid käsitlevate sätete peamine eesmärk kaubanduse edendamine – ettenähtud standardid pole kaugeltki ühtlustatud –, vaid jätkusuutlikkuse kriteeriumide määratlemine.
Besides, according to the Rapporteur, biofuels provisions do not principally aim at facilitating trade - as the prescribed standards are far from harmonised - but at defining sustainability criteria.
Õiguslik alus määrab kindlaks ühenduse ratione materiae pädevuse ning selle, kuidas nimetatud pädevust kasutatakse, see tähendab kasutada olevad õigusliku(d) vahendi(d) ja otsustamismenetluse.
The legal basis defines the Community's competence ratione materiae and specifies how that competence is to be exercised, namely the legislative instrument(s) which may be used and the decision-making procedure.
Euroopa Kohtu arvamuse kohaselt ei saa õigusliku aluse valik olla subjektiivne, vaid „peab põhinema objektiivsetel teguritel, mida kohus saab kontrollida” 1 , näiteks kõnealuse meetme sisul ja eesmärgil.
According to the Court of Justice the choice of legal basis is not a subjective one, but "must be based on objective factors which are amenable to judicial review"
Kohtuasi C-45/86: komisjon v. nõukogu, EKL 1987, lk 1439, punkt 5.
Case 45/86, Commission v. Council [1987] ECR 1439, para.
Lisaks peab otsustav tegur olema meetme peamine eesmärk.
5. , such as the aim and content of the measure in question
Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale on asutamislepingu üldine artikkel piisav õiguslik alus ka siis, kui kõnealuse meetmega üritatakse lisaks põhieesmärgile saavutada ka asutamislepingu konkreetse artikliga taotletud eesmärki
Furthermore, the decisive factor should be the main object of a measure.
Kohtuasi C-491/01: British American Tobacco ja Imperial Tobacco, EKL 2002, lk I-11453, punktid 93–94. .
Case C-377/98 Netherlands v. European Parliament and Council [2001] ECR I-7079, paras 27-28; Case C-491/01 British American Tobacco (Investments) and Imperial Tobacco [2002] ECR I-11453, paras 93-94. .
Mitmekordset õiguslikku alust peab kasutama ainult juhul, kui meetmel on mitu üheaegset eesmärki, mis on omavahel lahutamatult seotud, ilma et üks oleks teiste suhtes teisejärguline või kaudne
As far as recourse to multiple legal bases is concerned, it is only where a measure has several contemporaneous objectives which are indissolubly linked with each other without one being secondary and indirect in respect of the others that multiple legal bases must be used
Vt ka Lenaerts ja Van Nuffel (ed.
See also Lenaerts and Van Nuffel (ed.
Komisjoni esitatud õiguslik alus
The legal basis proposed by the Commission
Komisjon teeb ettepaneku kasutada kaht õiguslikku alust, nimelt artikli 175 lõiget 1
The Commission proposes to use two legal bases, namely Article 175(1)
– linna- ja maaplaneerimist,
— town and country planning,
– veeressursside kvantitatiivset majandamist või mis otseselt või kaudselt mõjutavad nende ressursside kättesaadavust,
— quantitative management of water resources or affecting, directly or indirectly, the availability of those resources,
– maa kasutamist, välja arvatud jäätmemajandus,
— land use, with the exception of waste management;
c) meetmeid, mis mõjutavad oluliselt liikmesriigi valikut energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri.
(c) measures significantly affecting a Member State 's choice between different energy sources and the general structure of its energy supply.
– ajutiste eranditena, ja/või
— temporary derogations, and/or
– rahaliste toetustena artikli 161 kohaselt loodud Ühtekuuluvusfondist.
— financial support from the Cohesion Fund set up pursuant to Article 161.
Ühenduse keskkonnapoliitika aitab kaasa järgmiste eesmärkide taotlemisele:
Community policy on the environment shall contribute to pursuit of the following
– keskkonna säilitamine ja kaitsmine ning selle kvaliteedi parandamine,
— preserving, protecting and improving the quality of the environment,
– inimeste tervise kaitsmine,
— protecting human health,
– loodusvarade kaalutletud ja mõistlik kasutamine,
— prudent and rational utilisation of natural resources,
– meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, et lahendada piirkondlikke või ülemaailmseid keskkonnaprobleeme.
— promoting measures at international level to deal with regional or worldwide environmental problems.
Eelmine lõik ei piira liikmesriikide pädevust pidada läbirääkimisi rahvusvahelistes organites ja sõlmida rahvusvahelisi lepinguid. ja artiklit 95
The previous subparagraph shall be without prejudice to Member States' competence to negotiate in international bodies and to conclude international agreements. and Article 95
Kui liikmesriik on vastavalt lõikele 6 volitatud säilitama või kehtestama siseriiklikke norme, mis erinevad ühtlustamismeetmest, uurib komisjon viivitamata, kas teha ettepanek selle meetme kohandamiseks.
When, pursuant to paragraph 6, a Member State is authorised to maintain or introduce national provisions derogating from a harmonisation measure, the Commission shall immediately examine whether to propose an adaptation to that measure.
Kui liikmesriik tõstatab konkreetse tervisealase küsimuse valdkonnas, kus varem on võetud ühtlustusmeetmeid, juhib ta sellele komisjoni tähelepanu, kes siis viivitamata uurib, kas teha nõukogule ettepanek sobivate meetmete kohta.
When a Member State raises a specific problem on public health in a field which has been the subject of prior harmonisation measures, it shall bring it to the attention of the Commission which shall immediately examine whether to propose appropriate measures to the Council.
Asjakohastel juhtudel on eespool märgitud ühtlustamismeetmetes kaitseklausel, mis volitab liikmesriike ühel või mitmel artiklis 30 osutatud majandusvälisel põhjusel võtma ühenduse kontrollimenetlusele alluvaid ajutisi meetmeid. .
The harmonisation measures referred to above shall, in appropriate cases, include a safeguard clause authorising the Member States to take, for one or more of the non-economic reasons referred to in Article 30, provisional measures subject to a Community control procedure. .
Kahekordse õigusliku aluse kasutamise ebatavaliselt pikk selgitus on järgmine:
Its unusually lengthy justification for the use of this dual legal basis is as follows:
Ettepanek tehakse Euroopa Liidu asutamislepingu artikli 175 lõike 1 kohaselt koostoimes artikliga 95.
"The Proposal will be made on the basis of Article 175(1) of the Treaty in combination with Article 95.