natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Läbipaistvus ja avatus suurendavad võimalust paljastada rikkumised, ebatõhusus ja puudujäägid korralduses.
Transparency and openness increase the possibility for irregularities, inefficiency and poor routines to be brought to light.
Usaldusväärse finantsjuhtimise kultuur eeldab ka täpseid ja hästi läbi mõeldud eesmärke.
A sound financial management culture also requires precise and well considered objectives.
Eesmärgid peavad olema selged, saavutatavad, asjakohased ja õigeaegsed.
These objectives must be clear, achievable, relevant and timely.
Kõiki hästi toimivaid organisatsioone iseloomustab vastutus.
Also, any well functioning organization is characterized by accountability.
Selge ülesannete jaotus on keskse tähtsusega oma tegude ja otsuste eest vastutuse kõrge taseme saavutamiseks.
A clear division of responsibilities is crucial to achieving a high level of accountability for actions and decisions.
Ka hästi toimivas organisatsioonis on siiski vaja arenenud kontrollisüsteeme.
However, well developed control systems are necessary even in a well functioning organization.
Kontrollisüsteem peaks koosnema siseauditist, usaldusväärsest aruandlus- ja aruanderaamistikust ning asjakohasest haldusinfosüsteemist.
Such control systems should consist of internal audit, sound accounting and reporting frameworks and an adequate management information system.
Kõik eespool nimetatud omadused koos läbipaistva sisekommunikatsiooniga (nii alt üles kui ülevalt alla) ja selge eetiline raamistik aitavad saavutada läbipaistvuse, sõltumatuse ja vastutuse igas organisatsioonis.
Finally, all of the above features, combined with transparent internal communication (top-down and bottom-up) and a well defined ethical framework will help achieve transparency, integrity and accountability in any organization.
Sellised peaksid minu arvates olema usaldusväärse finantsjuhtimise kultuuri põhijooned mis tahes avalikus teenistuses.
These are in my view the main features of a sound financial management culture in any public service.
Kuidas kirjeldaksite oma tööd seoses aruandlusega Euroopa Parlamendile ja eelkõige selle eelarvekontrollikomisjonile?
How would you describe your duties with regard to reporting to the European Parliament and its Committee on Budgetary Control in particular?
Kontrollikoda abistab Euroopa Parlamenti eelarvemenetluses olulisel määral.
The Court of Auditors plays an important role in assisting Parliament in the discharge procedure.
Mõlema institutsiooni eemärk on parandada ELi finantshaldust, suurendada läbipaistvust ja vastutust ning hoolitseda selle eest, et ELi rahaliste vahendite eest vastutajad ehk siis komisjon annaks aru ELi kodanike ees.
Both institutions seek to improve EU financial management, promote transparency and accountability, and hold those responsible for managing EU funds, the Commission, to account on behalf of the EU citizens.
Leian, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonides parlamendi tõstatatud probleeme ja küsimusi tuleks pidada kontrollikoja aasta tööprogrammi koostamisel esmatähtsateks, et finants- ja vastavusauditite tulemusel saadaks täpsed ja usaldusväärsed aastaaruanded ning et tulemusauditid annaksid parlamendile asjakohased ja õigeaegsed eriaruanded.
I believe that issues and concerns raised by Parliament in its discharge resolutions should be considered as priorities when establishing the Court’s annual work programme ensuring that financial and compliance audits lead to accurate and reliable annual reports and that its performance audits provide Parliament with pertinent and timely special reports.
Pikas perspektiivis peaks ka kontrollikoja uus auditistrateegia (pärast 2012. aastat) olema suunatud parlamendi esitatud eelisvaldkondade ja ettepanekute käsitlemisele.
In a long term perspective, the Court’s new audit strategy (after 2012) should equally target priorities and suggestions raised by Parliament.
Ma püüaksin luua läbipaistvad suhted parlamendi raportööridega minu vastutusvaldkonda kuuluvate auditiülesannete alal ja teha asjakohaseid ettekandeid eelarvekontrollikomisjonile ja osaleda nende aruteludes.
I would seek to establish transparent relationships with the Parliament rapporteurs for the audit tasks under my responsibility and provide appropriate presentations to and participate in debates of the Committee Budgetary Control.
Ühtlasi püüaksin ma koos oma tulevaste kolleegidega parandada veelgi kahe institutsiooni vahelist koostööd ja arendada edasi aruandlusprotsessi regulaarsete koosolekute abil, eelkõige eelarvekontrollikomisjoniga.
I would also seek, together with my future colleagues, to further improve the cooperation between both institutions and further develop the reporting process through regular meetings in particular with the Committee on Budgetary Control.
Tulemusaudit võib aidata olulisel määral kaasa vastutuse säilitamisele ja avalike vahendite tõhusale kasutamisele, andes usaldusväärset teavet suurele hulgale sidusrühmadele, sealhulgas poliitikakujundajatele ja üldsusele.
Performance audit can play an important role in safeguarding accountability and the effective use of public funds by providing reliable information to a range of stakeholders, including policy makers and the general public.
Sellel on seega suur potentsiaal algatada avalik arutelu avalike kulutuste üle ja üldsust sellest teavitada.
It thus has a great potential to create and inform public debate on public spending.
Kuna puudub kogu ELi hõlmav avalik arutelu eelarve tõhusa kasutuse üle, on see ELi tasandil eriti oluline.
Given the lack of an EU-wide public discussion on the effective use of the budget, this is especially important at the EU level.
Pidades silmas lisandväärtust juhtimisperspektiivist, leian, et tuleb arvestada kolme aspekti.
Focusing on the added value from a management perspective, I believe there are three aspects to be considered.
Esiteks on sellist liiki auditi eesmärk hinnata poliitika või programmi mõju.
First, this type of audit aims at assessing the impact of a policy or programme.
Auditi järeldused annavad juhatusele teavet selle kohta, kas nad on suutnud oma eesmärgid täita, ja annavad selgitusi usaldusväärsete auditi tõendusmaterjalide alusel nende edu või ebaedu kohta.
The audit conclusions will inform the management whether it has been able to reach its targets and will provide explanations, based on reliable audit evidence, why it has been successful or not.
Teiseks annavad eriaruannetes esitatud soovitused juhatusele kasulikku teavet selle kohta, kuidas arendada edasi või vajaduse korral muuta kulutusteskeemi, et sellel oleks suurem mõju ning et see oleks tõhusam ja tulemuslikum.
Secondly, the recommendations formulated in Special Reports will provide management with useful information on how it could further develop or eventually change the spending scheme in order to have a larger impact and be more efficient and effective.
Minnes kaugemale raamatupidamiskontode usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisest, soovitatakse tulemusauditites lisaks seda, kuidas kasutada kulutusi eesmärgipäraselt, suurendades seega programmi eesmärkide saavutamise võimalusi.
In going beyond the assessment of the reliability of accounts and of the legality and regularity of the underlying transactions, performance audits also suggest how to direct expenditure towards set objectives, thus improving the chances for the programme to achieve its goals.
Kolmandaks annab see võimaluse teostada järelevalvet selle üle, kuidas juhatus on rakendanud kontrollikoja soovitusi, ja annab eelarvepädevale institutsioonile olulist materjali eelarvemenetluse jaoks.
Thirdly, it allows for a follow-up of how management has implemented the Court’s recommendations and provides the budget authority with an important element for the discharge procedure.
Tulemusauditis tuleks näha juhatuse võimalust vaadata kulutusteprogramm ja/või poliitika üle või seda muuta ning suurendada vastutust.
A performance audit should be regarded as an opportunity for management to revise or/and change a spending programme or policy and increase accountability.
Aluslepingus nähakse ette, et kontrollikoda teeb liikmesriikides auditeerides liikmesriikide auditeerimisasutustega usalduslikult koostööd, säilitades samal ajal sõltumatuse.
The Treaty provides that the Court’s audit in the Member States shall be carried out in liaison with national audit bodies in a spirit of trust while maintaining their independence.
Moodustatud ELi kõrgeimate kontrolliasutuste juhtide kontaktkomitee kaudu on kontrollikoda teinud kontrolliasutustega koostööd ning vahetanud kogemusi ja teadmisi ELi vahendite auditeerimise ja muude ELiga seotud küsimuste teemal, nagu ühiste auditistandardite ja võrreldavate auditikriteeriumide väljatöötamine.
Through the established Contact Committee of heads of EU supreme audit institutions (SAIs), the Court has over the years cooperated with SAIs and exchanged experiences and knowledge on the audit of EU funds and other EU-related issues, for example the development of common auditing standards and comparable audit criteria.
Koostööd kontrollikoja ja kontrolliasutuste vahel võiks edasi arendada selliselt, et kontrollikoda võiks tugineda kontrolliasutuste auditi tulemustele ELi vahendite kohta.
Cooperation between the Court and SAIs could take a further step in which the Court could rely on the audit work of SAIs on EU funds.
Kontrollikoda märkis oma hiljutises arvamuses, et ta peaks saavutama kindluse riiklike kontrolliasutuste töö sobivuse ja kvaliteedi osas, mis tähendab, et nende töö peaks olema asjakohase ulatuse, lähenemise ja ajastusega ning olema teostatud rahvusvaheliste standardite kohaselt.
The Court has stated in a recent opinion that it would need to satisfy itself about the suitability and quality of the work, meaning that the national audit work would need to be of appropriate scope, approach and timing, and be carried out according to international standards.
Liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste töö keskendub eelkõige siiski riiklike vahendite auditeerimisele.
However, the work of national SAIs is primarily focused on the audit of national funds.
Seega on arusaadav, et riiklik auditeerimistava, riiklike sidusrühmade vajadused ja riiklike haldusorganite struktuur on esmatähtsad auditimetoodika väljatöötamisel mis tahes liikmesriigis.
It is therefore understandable that the national audit practice, the needs of national stakeholders and the structure of the national public administrations are fundamental when establishing the audit methodology in any given Member State.
ELi vahendite auditeerimisel ei soovita ehk alati muuta olemasolevat metoodikat või rakendada mõnda muud.
There may not always be a will to change this methodology or apply a different one when auditing EU funds.
Seepärast on dialoog eriti oluline.
Dialogue is therefore essential.
Seda silmas pidades on hiljutised kontrollikoja ja ELi kõrgeimate kontrolliasutuste koostöös koordineeritud auditid põllumajanduse valdkonnas tehtud kulutuste üle ja eesseisev audit struktuurivahendite valdkonnas kindlasti väga huvipakkuvad.
In this context, the recent co-ordinated audits between the Court and two EU SAIs in the area of agricultural expenditure and the upcoming one in the area of structural funds, are of course of great interest.
Loodetavasti leitakse veel valdkondi viljaka koostöö tegemiseks.
Hopefully, other areas for fruitful collaboration can be identified.
Näen samuti teatavat võimalust pidada korralisi koosolekuid ja seminare, millel käsitletakse ELi eelarve haldamise ja auditeerimise piiranguid ja nendega seotud kohustusi.
I also see a certain scope for regular meetings/seminars on the constraints and obligations of managing and auditing the EU Budget.
See ei puudutaks mitte ainult Euroopa Parlamenti ja kontrollikoda, vaid ka ELi kõrgemaid kontrolliasutusi ja liikmesriikide parlamente, arvestades liikmesriikide suurenenud rolli ELi vahendite kontrolli ja rakendamise osas pärast Lissaboni lepingu jõustumist.
This should not only involve the European Parliament and the Court of Auditors but also EU SAIs and national parliaments considering the increased role of the Member States in the control and implementation of EU funds since the Lisbon Treaty.
Olen seisukohal, et usalduse puudumise korral ei saa Euroopa Parlamendi ja kontrollikoja koostöö olla tõhus.
I consider that the cooperation between Parliament and the Court of Auditors cannot be effective without trust.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgia)
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on mobilisation of the European Globalisation Adjustment Fund, in accordance with point 28 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management (application EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium from Belgium)
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2011)0212 – C7‑0096/2011 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2011)0212 – C7‑0096/2011 ),
– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ( A7-0191/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0191/2011 ),
D. arvestades, et Belgia taotles abi seoses 2834 koondamisega (kõigi koondatute jaoks taotletakse abi) põhiettevõttes General Motors Belgium ja neljas tarnivas ettevõttes, mis tegutsevad mootorsõidukite sektoris NUTS II piirkonnas Belgias Antwerpenis;
D. whereas Belgium has requested assistance in respect of cases concerning 2834 redundancies (all targeted for assistance) in the primary enterprise General Motors Belgium and four of its suppliers operating in the motor vehicle sector in the NUTS II region of Antwerp in Belgium,
8. teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;
Instructs its President to sign the decision with the President of the Council and to arrange for its publication in the Official Journal of the European Union;
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgia)
on the mobilisation of the European Globalisation Adjustment Fund in accordance with point 28 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management (application EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium from Belgium)
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut;
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
(4) Belgia esitas 20. detsembril 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses ettevõttes General Motors Belgium ja neljas sellele tarnivas ettevõttes toimunud koondamistega ning saatis lisateavet kuni 24. jaanuarini 2011.
(4) Belgium submitted an application to mobilise the EGF, in respect of redundancies in the enterprise General Motors Belgium and four of its suppliers, on 20 December 2010 and supplemented it by additional information up to 24 January 2011.
Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 9 593 931 euro eraldamiseks.
The Commission, therefore, proposes to mobilise an amount of EUR 9 593 931.
(5) Belgia rahalise taotluse rahuldamiseks tuleks võtta kasutusele fondi vahendid,
(5) The EGF should, therefore, be mobilised in order to provide a financial contribution for the application submitted by Belgium,
Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 9 593 931 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.
For the general budget of the European Union for the financial year 2011, the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) shall be mobilised to provide the sum of EUR 9 593 931 in commitment and payment appropriations.
Komisjon kiitis 14. aprillil 2011 heaks uue ettepaneku võtta vastu otsus fondi kasutuselevõtmise kohta Belgiale vahendite eraldamiseks, et toetada ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule.
On 14 April 2011 the Commission adopted a new proposal for a decision on the mobilisation of the EGF in favour of Belgium in order to support the reintegration in the labour market of workers made redundant due to the global financial and economic crisis.
Kõnealune on kolmas taotlus, mida tuleb 2011. aasta eelarve raames käsitleda ja see puudutab fondist Belgia kasuks kokku 9 593 931 euro kasutuselevõtmist.
This is the third application to be examined under the 2011 budget and refers to the mobilisation of a total amount of EUR 9.593.931 from the EGF for Belgium.
Taotlus puudutab 14. juunist kuni 14. oktoobrini 2010 kestnud neljakuulise vaatlusperioodi ajal aset leidnud 2834 koondamist (kõigi koondatute jaoks taotletakse abi) põhiettevõttes General Motors Belgium ja neljas tarnivas ettevõttes, mis tegutsevad mootorsõidukite sektoris NUTS II piirkonnas Antwerpenis.
It concerns 2834 redundancies (all targeted for assistance) in the primary enterprise General Motors Belgium and four of its suppliers operating in the motor vehicles sector in the NUTS II region of Antwerp, during the four-month reference period from 14 June to 14 October 2010.
Kõnealune Belgia taotlus (juhtum EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium) esitati komisjonile 20. detsembril 2010 ja selle kohta saadeti kuni lisateavet 24. jaanuarini 2011.
The application, case EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium from Belgium, was submitted to the Commission on 20 December 2010 and supplemented by additional information up to 24 January 2011.
Taotlus põhines fondi määruse artikli 2 punkti a sekkumiskriteeriumil, mis eeldab, et nelja kuu jooksul koondatakse liikmesriigi ettevõttes, kaasa arvatud tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate juures, vähemalt 500 töötajat, ning taotlus esitati 10-nädalase tähtaja jooksul (määruse artikkel 5).
It was based on the intervention criterion of Art. 2 (a) of the EGF Regulation, which requires at least 500 redundancies over a four-month period in an enterprises in a Member State, including workers made redundant in its suppliers and downstream producers and was submitted within the deadline of 10 weeks (Art. 5 of the Regulation).
Komisjoni hinnang põhines järgmisel teabel: koondamiste ja maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste või finantskriisi vahelise seose analüüs; asjaomaste koondamiste ettenägematus; koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele; selgitus kõnealuste koondamiste ettenägematuse kohta; koondavate ettevõtete ja abi saavate töötajate kindlaksmääramine; asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja sidusrühmade kindlaksmääramine; koondamiste mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi tööhõivele; rahastatav kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega; kuupäevad, millal alustati või kavandatakse alustada individuaalse teenuse osutamist asjaomastele töötajatele; menetlused tööturu osapoolte konsulteerimiseks; haldus- ja kontrollisüsteemid.
Commission's assessment was based on the evaluation of the link between the redundancies and major structural changes in world trade patterns or the financial crisis, the unforeseen nature of the concerned redundancies, demonstration of number of redundancies and compliance with the criteria of Article 2 (a), explanation of the unforeseen nature of those redundancies, identification of dismissing enterprises and workers targeted for assistance, the territory concerned and its authorities and stakeholders, the impact for the redundancies as regards the local, regional or national employment, co-ordinated package of personalised services to be funded, including its compatibility with actions funded by the Structural Funds, dates on which the personalised services to affected workers were started or planned to start, procedures for consulting the social partners, management and control systems.
Komisjon on esitanud fondi kasutuselevõtuks eelarvepädevatele institutsioonidele ümberpaigutamise taotluse (DEC 04/2011) kokku 9 593 931 euro suuruste kulukohustuste ümberpaigutamiseks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reservist (40 02 43) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelarvereale 04 05 01.
In order to mobilise the Fund, the Commission has submitted to the Budget Authority a transfer request (DEC 04/2011) for a global amount of EUR 9.593.931 from the EGF reserve (40 02 43) in commitments to the EGF budget line 04 05 01.
Raportöör tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette assigneeringud, et kasutamata eelarveridadelt ei oleks vaja assigneeringuid ümber paigutada, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist.
She reminds in fact that the EGF was created as a separate specific instrument with its own objectives and deadlines and that as such deserves a dedicated allocation, superseding transfers from unused budget lines which could be detrimental to the achievement of the various policies objectives.
Praegusel konkreetsel juhul soovib raportöör rõhutada ka vajadust käsitleda fondi määruse eesseisva läbivaatamise käigus küsimust, kuidas kohelda rahvusvahelisi ettevõtteid, mille restruktureerimine või ümberpaigutamine põhjustab koondamisi ning seejärel fondi kasutuselevõttu.
For this specific case, the Rapporteur would like to highlight also the need to address in the forthcoming revision of the EGF Regulation the issue of how to treat multinational companies, whose restructuring or relocation causes redundancies and, subsequently, the intervention of the EGF.
Tegemist on kolmanda ettepanekuga, mis eelarvepädevatele institutsioonidele fondi kasutuselevõtmise kohta 2011. aastal on esitatud.
This is the third proposal for the mobilisation of the Fund submitted to the Budget Authority in 2011.
Lahutades olemasolevatest assigneeringutest praegu taotletud summa (st 9 593 931 eurot), jääb kuni 2011. aasta lõpuni kasutada 489 628 679 euro suurune summa.
Therefore, deducing from the appropriations available the current amount requested (EUR 9.593.931) an amount of EUR 489.628.679 remains available until the end of 2011.
See tähendab, et vastavalt fondi määruse artikli 12 lõikele 6 jäetakse 2011. aasta viimasel neljal kuul tehtavateks eraldisteks alles üle 25% fondi aastasest maksimaalsest summast.
This will leave more than 25% of the maximum annual amount earmarked for the EGF available for allocations during the last four month on 2011, as required by Article 12(6) of the EGF Regulation.
19. aprilli 2010. aasta ümberpaigutamise taotlus DEC 04/2011. .
DEC 04/2011 of 19 April 2010 in order to enter specific commitment appropriations in the 2011 budget, as required in Point 28 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006.
Hr. Alain Lamassoure
M. Alain Lamassoure
Teema: Arvamus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta juhtumi EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium korral (KOM(2011)212 lõplik)
Subject: Opinion on the mobilisation of the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) for the case EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium (COM(2011)212 final)
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon ja selle Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitlev töörühm arutasid fondi kasutuselevõtmist juhtumi EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium korral ja võtsid vastu järgmise arvamuse.
The Committee on Employment and Social Affairs (EMPL) as well as its Working Group on the EGF examined the mobilisation of the EGF for the case EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium and adopted the following opinion.