natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ARTIKLI 1 PUNKT 5 A (uus) Artikli 4b lõiked 3 ja 4 (uus) (määrus (EÜ) nr 1030/2002)
ARTICLE 1, POINT 5 A (new) Article 4 b, paragraphs 3 and 4 (new) (Regulation (EC) No 1030/2002)
Andmekaitsega oluliselt seotud otsused, mis käsitlevad näiteks andmete sisestamist ja kättesaadavust, andmete kvaliteeti, elektroonilise andmekandja tehnilist vastavust ja biomeetriliste tunnuste kaitse turvameetmeid, võetakse vastu määrusega, mille koostamisel osaleb Euroopa Parlament täiel määral.
Decisions having substantial data protection implications, such as decisions on entering and accessing data, on the quality of data, on the technical compliance of storage media and on security measures for the protection of the biometric features shall be made by way of regulation with the full involvement of the European Parliament.
Euroopa andmekaitseinspektor täidab kõikide andmekaitsega seotud juhtumite puhul nõuandvat rolli.
The European Data Protection Supervisor shall have an advisory role in all cases having data protection implications.
Euroopa Parlamendil peaks olema asjakohane roll kõikides andmete turvalisuse ja kaitse küsimustega seotud otsustes, mis võimaldab teostada rangemat demokraatlikku kontrolli ning tagada andmetöötluse õiguspärasuse.
An adequate role should be given to Parliament in all and any decision concerning data security and data protection, thus allowing for better democratic control and ensuring the lawfulness of data processing.
Raportöör on samuti seisukohal, et Euroopa andmekaitseinspektoril peaks olema võimalus anda nõu valikute tegemisel, et tagada nende täielik kooskõla andmekaitse põhimõtetega.
The rapporteur also considers that the EDPS should have the possibility to advice on the choices made, in order to ensure that they completely respect the data protection principles.
ARTIKLI 1 PUNKT 6 A (uus) Artikli 9 lõige 4a (uus) (määrus (EÜ) nr 1030/2002)
ARTICLE 1, POINT 6 A (new) Article 9, paragraph 4 a (new) (Regulation (EC) No 1030/2002)
6 a) Artiklile 9 lisatakse järgmine lõige 4 a:
(6a) In Article 9, the following paragraph 4a is added:
Liikmesriigid edastavad komisjonile korrapäraselt käesoleva määruse rakendamise hindamised, mis põhinevad ühiselt kokkulepitud standarditel, eelkõige seoses eesmärkidega, mille jaoks andmeid kasutatakse, ning asutustega, kellel võib olla kõnealusele teabele juurdepääs.
Member States shall regularly forward to the Commission evaluations of the application of this Regulation based on commonly agreed standards, in particular as regards the rules limiting the purposes for which data may be used and the bodies which may have access to the data.
Samuti teavitavad nad komisjoni kõigist käesoleva määruse rakendamisel ilmnenud probleemidest ning vahetavad parimaid kogemusi käsitlevat teavet komisjoniga ning omavahel."
They shall also communicate to the Commission all problems encountered in applying this Regulation and shall exchange best practices with the Commission and among themselves."
Väga oluline on omada tõhusat kontrollivõrgustikku, et tekitada suuremat usaldust biomeetria suhtes.
It is very important to have an effective control network in place in order to increase trust in the concept of biometrics.
I Kontekst
I. The context
Selleks et ühtlustada liikmesriikides kolmandate riikide kodanikele väljastatavad elamisloavormid, esitas nõukogu 13. juunil 2002. aastal määruse (EÜ) 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks.
With the intention of harmonising the format of residence permits issued by Member States to third-country nationals, on 13 June 2002 the Council adopted Regulation (EC) 1030/2002 laying down a uniform format for residence permits for third-country nationals.
24. septembril 2003. aastal muutis komisjon nõukogu määrust (EÜ) 1030/2002.
On 24 September 2003, the Commission presented a proposal amending Council regulation (EC) 1030/2002.
Kõnealune ettepanek oli seotud teise ettepanekuga, millega muudeti nõukogu määrust 1683/95, mille eesmärk oli luua ühtne viisavorm.
This proposal was linked to another proposal concerning the amendment of Council Regulation 1683/95 establishing a uniform format for visas.
Kuid tehniliste eripärasustega tegeledes ilmnesid mitmed probleemid võimaliku lahknevuse osas kontaktivabakiipide ja selles, milliseid vorme oleks pidanud kasutama, nimelt kas kleebiseid või eraldiseisvaid kaarte.
However, when it came to dealing with the technicalities some problems arose concerning potential collisions between contact-less chips and which kind of format should have been used, namely a sticker or a standalone card.
Kõnealusel ajal toimusid mõlemat tüüpi määruste jaoks konsultatsioonid ja Euroopa Parlamendiga konsulteeriti vastavalt.
At that time, consultation was the procedure to follow for both kinds of regulation and Parliament was consulted accordingly.
Raportöör avaldas kahtlust mõlema ettepaneku kohta ning komisjon hakkas tegelema kolmandate riikide kodanike ühtse elamisloavormi muudetud versiooniga, kui kõik tehnilised ebaselgused olid lahendatud.
The Commission decided to withdraw one of them, undertaking to submit a modified version on a uniform format for residence permits for third-country nationals as soon as all the technical uncertainties had been resolved.
Ühtne viisavorm on lähedalt seotud viisainfosüsteemi (VIS) väljatöötamisega, s.o liikmesriikidevaheline viisaandmete vahetamise süsteem, mis on ühisel tehnilisel platvormil teise põlvkonna Schengeni infosüsteemiga ja millega tegeletakse VIS süsteemi raames.
The uniform format for visas is closely linked to the development of VIS, i.e. a system for the exchange of visa data between Member States on a common technical platform with the Schengen Information System II, and it will be dealt with in the framework of the VIS system.
Seoses ühtse elamisloavormi kehtestamisega kolmandate riikide kodanike jaoks esitas komisjon 13. märtsil 2006. aastal nõukogule muudetud ettepaneku, millega muudeti määrust (EÜ) 1030/2002.
As far as a uniform format for residence permits for third-country nationals is concerned, on 13 March 2006 the Commission submitted a modified proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) 1030/2002.
Kahte küsimust, elamisluba ja viisa, on käsitletud eraldi, sest nad täidavad kahte erinevat eesmärki; esimene kogub viisataotlejatelt kohustuslikke biomeetrilisi tunnuseid ja pakub õiguslikku raamistikku
The two issues, residence permit and visas, have been separated since they serve two different goals, the former being to take mandatory biometric identifiers from visa applicants and to provide a legal framework,
Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele seoses biomeetria kasutuselevõtmisega ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise sätete lisamisega, KOM(2006) 269 lõplik. ning teine seab sisse ühtse elamisloavormi kolmandate riikide kodanike jaoks ELis.
Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council amending the Common Consular Instructions on visas for diplomatic missions and consular posts in relation to the introduction of biometrics including provisions on the organisation of the reception and processing of visa applications, COM(2006) 269 . and the latter being to establish a common format for residence permits for third-country nationals in the EU.
Käesoleval hetkel on Euroopa Parlamendiga ühtse elamisloavormi küsimustes uuesti konsulteeritud.
At the current moment, Parliament has been re-consulted on the issue of a uniform format for the residence permit.
Sellise konsultatsiooni õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkt a.
The legal basis for this consultation is Article 63(3)(a) TEC.
Kõnealune uus ettepanek viitab biomeetriliste tunnuste (näokujutis ja omaniku kaks sõrmejälge) sisseviimisele elamislubadesse, mis toodetakse eraldi kaartidena ja mis peavad olema masinloetavad.
This new proposal refers to the introduction of biometric data (facial image and two fingerprint images of the holder) in the residence permit which will be produced as a standalone card and must be machine readable.
Elamisluba antakse jätkuvalt välja kleebise kujul tehniliste nõuete
The residence permit will still be issued within a period up to two years after the adoption of the technical specifications
KOM (2006) 110 lisa punkti 1 taane a. vastuvõtmisele järgneval kahe aasta pikkusel perioodil.
Point (1)(a) in Annex to COM (2006) 110 , in a sticker form.
Lisaks, liikmesriigid, kes kavatsevad elamislubadesse panna e-teenustele suunitletud kontaktkiibi, võivad seda teha määratletud alal, s.o ettepaneku lisas kirjeldatud tsoon 16
Furthermore, Member States which intend to insert in the residence permit a contact chip to be used in the context of e-services are allowed to do so in a defined area, i.e. Zone 16 as described in the annex to the proposal
Vaata punkti 16 määruse KOM (2006) 110 lisas.
See Point 16 in the Regulation's Annex, COM (2006) 110.
Ettepanek lisada kontaktkiip selliste uute tehnoloogiate nagu e-valitsus, digitaalallkiri jne kasutamiseks viidi sisse Eesti Vabariigi valitsuse põhjenduste tagajärjel sooviga kohelda võrdelt nii oma kodanikke kui ka riigis viibivaid kolmandate riikide kodanikke, võimaldades neile isikutunnistuste ja elamislubade kaudu juurdepääsu e-teenustele. .
This proposal of inserting a contact chip to allow the use of new technologies such as e-government, digital signatures, etc was introduced following the reasoning of the Estonian government wishing to treat their citizens and third-country residents on an equal basis giving them access to e-services via ID cards and residence permits. .
Täiendava elektroonilise andmekandja võimalik lisamine lubaks arvestada riiklike arengusuundadega seaduslikult ELi territooriumil elavatele kolmandate riikide kodanikele pakutavate autentimis-, sertifitseerimis-, digitaalallkirja- ja e-valitsuse teenuste valdkonnas.
The possible insertion of an additional storage medium for national use in the residence permit would allow taking into account any national developments in the field of authentication, certification, digital signature and e-government services for third-country nationals living legally in EU territory.
Kuid sellise kontaktkiibi
However, the use of this contact chip
Kontaktkiibi kasutamine riiklikuks otstarbeks ei ole kohustuslik, määruse lisa punkt 16, KOM (2006) 110. või muude tehniliselt võimalike võimaluste kasutamine samas elamisloas, kuhu on salvestatud ka biomeetrilised tunnused, saab olla vastuvõetav ainult juhul, kui see on kooskõlas asjakohaste andmekaitse eeskirjadega ja arvestatakse väga rangete kaitsemeetmetega.
The employment of a contact chip for national use is optional - see Point 16 in the Regulation's Annex, COM (2006) 110. or any other technically possible option in the same residence permit where biometrics are stored is only acceptable if it is accompanied by strict data protection rules and the necessary safeguards are in place.
Raportööri seisukoht:
The rapporteur's position
Esiteks tervitab raportöör uut ettepanekut, mis on positiivne samm liikmesriikides kolmandate riikide kodanikele väljastatavate elamisloavormide ühtlustamise poole.
First of all, the rapporteur welcomes the new proposal, which represents a good effort towards the harmonisation of the format of residence permits issued by Member States to third-country nationals.
Samuti hinnatakse kõrgelt asjaolu, et viisad ja elamisload ei ole enam nii seotud kui komisjoni esimeses ettepanekus 2003. aastal
He also highly appreciates the fact that visa and residence permits are no longer linked as they were in the Commission's first proposal of 2003,
KOM (2003) 558. , sest nad täidavad kahte erinevat eesmärki, nagu selgitati käesoleva raporti esimeses osas.
COM (2003) 558 since they serve two different goals, as is clarified in the first part of this report.
Teiseks rõhutab raportöör, et elamisluba ei ole reisidokument, kuid seda käsitletakse Schengeni alal kui isikutunnistust.
Secondly, the rapporteur would like to stress that the residence permit in itself is not a travel document but will be considered as a 'species' of' ID document to be used in the Schengen area.
See tähendab, et kõik seaduslikult ELi territooriumil elavad kolmandate riikide kodanikud ja seetõttu elamisluba omavad isikud oleksid Schengeni alal samade tunnuste põhjal identifitseeritavad.
This will imply that all third- country nationals legally residing in the EU and therefore possessing a residence permit can be identifiable in the same way inside the Schengen area.
Selline kaalutlus nõuab selgitust, et nii nagu tavaliste isikutunnistuste, nii ka elamislubade korral peaks austama samasuguseid kõrgeid turvastandardeid, vajaduseta järgida Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni dokumendis 9303 masinloetavatele viisadele sätestatud nõudeid.
This consideration makes it possible to clarify that, like a simple ID card, the residence permit should respect the same high security standards as are defined for national ID cards, without any need to follow the specifications set out in the ICAO document 9303 on machine-readable visas.
Uue ettepaneku kolmandas põhjenduses ja ettepaneku lisas tehtud viide Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni standarditele tuleks asendada elamisloa erieesmärgist lähtuvate kõrgete turvalisuse nõuetega.
The reference made in the third recital of the new proposal and in its Annex to the ICAO standards should therefore be replaced by more rigorous security specifications defined according to the specific goals the residence permit will be used for.
Ettepaneku olemus seisneb biomeetriliste tunnuste kasutuselevõtmises, nt raadiosageduskiip (RFID), mis sisaldab koostalitusvõimelises vormingus näokujutist (tehniliste nõuete vastuvõtmisele järgneva kahe aasta jooksul) ja sõrmejälgi (kolme aasta jooksul).
The core of the proposal lies in the introduction of biometric identifiers, i.e. a Radio Frequency Chip (RFID) containing a facial image (within two years of the adoption of technical measures) and fingerprints in interoperable formats (within three years).
Põhimõtteliselt on raportöör nõus ka ettepaneku eesmärgiga kasutada biomeetrilisi andmeid väljastatavate elamislubade turvalisuse suurendamiseks.
As a matter of principle, the rapporteur agrees with the intention of the proposal, i.e. to use biometrics in order to strengthen the security of residence permits.
Biomeetriliste andmete kasutuselevõtmine aitab võidelda dokumentide võltsimise ja selliste dokumentide kasutamise vastu pettuse eesmärgil.
The introduction of biometrics will in fact help combat document fraud, thus preventing falsification and identity theft.
Lisaks on biomeetriliste andmete kasutamise üheks suurimaks eeliseks see, et see lubab luua kindlama seose elamisloa ja selle omaniku vahel.
Furthermore, the major advantage of the use of biometrics is to create a more reliable link between the residence permit and its holder.
Siiski peab biomeetriliste andmete kasutuselevõtmisel ja töötlemisel järgima eriti järjekindlalt ja rangelt turvameetmeid, eriti seoses andmete kogumisega ja kasutamisega.
Nevertheless, the introduction and processing of biometric data for identity documents needs to have particularly consistent and serious safeguards, especially regarding the way they are collected and used.
Elamislubadele talletatud biomeetrilisi tunnuseid võib kasutada ainult dokumendi autentsuse tõendamiseks ja selle omaniku isiku tuvastamiseks kättesaadavate võrreldavate tunnuste abil.
Biometric features stored in residence permits should only be used for verifying the authenticity of the document and the identity of the holder by means of directly available comparable features.
Nagu endine Euroopa justiits- ja siseküsimuste volinik Antonio Vitorino tabavalt märkis, et biomeetria nagu iga teine tehnoloogia ei ole iseenesest ohtlik, aga selle rakendamine võib ohustada põhiõigusi
As the former European Justice and Home Affairs Commissioner Antonio Vitorino has rightly pointed out, biometrics, 'like any other technology, is not dangerous in itself, but it is the use one makes of it that might endanger fundamental rights'
2. märtsil 2004. aastal Euroopa Parlamendi avalikul kuulamisel esitatud Euroopa justiits- ja siseküsimuste voliniku Antonio Vitorino arvamus. .
Opinion expressed by European JHA Commissioner Antonio Vitorino at a public hearing at the EP on 2 March 2004. .
Uues ettepanekus on mõned küsimused, mis vajavad täiendavat selgitust, eriti biomeetriliste andmete kogumise puhul.
There are some issues in the new proposal that need further clarification, above all as far as the means of collection of biometric data is concerned.
Liikmesriikidele tuleks saata kõnealuste andmete spetsiifilisust arvesse võtvate ühiste kohustuste või nõuete nimekiri.
A list of common obligations or requirements to follow should be drafted for Member States taking into account the specificity of such data.
Lisaks, eesmärgiga hõlbustada biomeetriliste andmetega elamislubade rakendamist, oleks otstarbekas liikmesriikidele selliste kohustuste või nõuete rakendamiseks tagada ühine metoodika ja parimad tavad.
Moreover, in order to facilitate the implementation of the biometric residence permit it would be useful to provide Member States with a common methodology and best practices.
Raportöör märgib pettunult, et praegu arutlusel olevas ettepanekus ei ole midagi ette nähtud seoses lastelt biomeetriliste tunnuste kogumisega.
The rapporteur notes with disappointment that nothing is foreseen in the current proposal on which we are consulted as regards the collection of biometrics as far as children are concerned.
Täiendav selgitus kõnealusel teemal on tervitatav.
Further clarification on this matter will be welcome.
Raportöör on samuti mures varumenetluste puudumise tõttu isikutele, kellelt ei saa võtta loetavaid sõrmejälgi või näokujutist füüsilistel põhjustel nagu deformsus või avarii.
The rapporteur is also concerned about the lack of fallback procedures for those people who cannot provide usable fingerprints or facial scanning because of physical reasons such as a disability or an accident.
Üldise kohustusega teha näokujutis ja anda sõrmejäljed peaks kaasnema kõnealusest kohustusest vabastus isikutele, kes ei ole võimelised biomeetrilisi andmeid andma füüsilise võimetuse tõttu, nende eneseväärikuse austamise eesmärgil.
A general obligation to provide facial scanning and fingerprints should be accompanied by the exemption from this obligation for any person unable to provide biometric data because of physical incapacities in order to respect that person's dignity.
Selline sõrmejälgede andmise kohustusest vabastamine ei tohiks vähendada elamisloa turvalisuse taset ega häbimärgistada üksikisikut, kelle sõrmejäljed ei ole loetavad.
This exemption from providing fingerprints should neither decrease the security level of the residence permit nor stigmatise those individuals with unreadable fingerprints.
Vabastuse põhjus võib olla talletatud elamisloa kiibil.
The reason for the exemption could be stored in the chip of the residence permit.
Nagu juba eelnevalt märgiti, tõstatab küsimus lubada juurdepääs isikutunnistuste ja elamislubade kaudu e-teenustele (e-valitsus, tervishoid, tuvastamine jne) ning lisakiibi lisamine mitmeid probleeme.
As already pointed out, the question of allowing access to e-services (e-government, health, identification, etc) via ID cards and residence permits and the insertion of an additional chip raises several concerns.
Parlamendikomisjoni 2006. aasta veebruarikuu lõppjärelduste artikkel 6 püüab anda vastuseid tehniliste võimaluste osas seoses erinevat liiki kiipide ühilduvusega
The Article 6 Committee's conclusions of February 2007 try to give answers as regards the various technical possibilities concerning compatibility between different kinds of chips
Kaalutlusel on kolm võimalust: 1) kontaktita kiip biomeetriliste tunnuste jaoks ja kontaktkiip riiklikuks otstarbeks, 2) üks kontaktita kiip nii riiklike andmete kui ka biomeetriliste tunnuste jaoks, mille ülesehitus on erinev ja millele on eraldi juurdepääs, 3) üks kiip, millel on kaks liidest, st üks kontaktita biomeetriliste tunnuste jaoks ja teine kontaktiga riiklike andmete jaoks. , mis salvestavad ühelt poolt biomeetrilisi tunnuseid ja teiselt poolt riiklikke andmeid.
Three options are to be considered: 1) a contactless chip for biometrics and a contact chip for national uses; 2) a single contactless chip for both national data and biometric identifiers, with clearly separated architecture and access; 3) a single chip with a dual interface, i.e. contactless for biometrics data and with contact for national data. storing both biometrics and national data.
Raportöör tunnistab tehniliste küsimuste tähtsust, kuid soovib siiski rõhutada oma rahulolematust seoses igasuguste viidete puudumisega erinevatest osadest koosneva süsteemi turvalisuse taseme kohta.
The rapporteur recognises the importance of technical issues, but would like to stress his disappointment at the lack of any reference to the security level of a system that is made up of different parts.
Sõltumata otsusest kasutatava kiibitüübi kohta ja sellega seotud tehnilistest küsimustest on sama oluline tagada, et iga otsuse korral tunnustatakse ranget turvameetmete taset tundlike (biomeetriliste) andmete suhtes.
Such as the deadline for adoption and implementation of the technical specifications, the storage capacity, the production costs and the durability. related to it, it is equally important to guarantee that any choice ensures a high level of security as far as sensitive data (e.g. biometrics) are concerned.
Kas vastupidiselt praegusele olukorrale on võimalik ametiasutuste elektrooniliste teenuste osutamise otstarbel viia kiibi kasutamine suhtliselt „kindlasse” keskkonda?
Contrary to the current situation, can the use of e-government services be implemented in a relatively 'safe' environment?
Kuni sellele küsimusele ei ole rahuldavat vastust leitud, peaksime me elektrooniliste teenuste sisseviimise üle praegusel hetkel põhjalikult järele mõtlema, et vältida tormakate lahenduste kasutusele võtmist, mis võiksid tundlike andmete turvalisust ohustada.
Until there is a satisfactory answer to this question, we should think carefully as regards the possibility of introducing e-services data at this point, since we cannot risk rushing into solutions which could force us to admit later on that we were not properly prepared, or that a given solution was in fact too expensive or technologically out-of-date or could compromise the security of sensitive data.
Nagu ettepaneku esimeses põhjenduses meelde tuletati, on üheks Amsterdami lepingu eesmärgiks anda komisjonile algatusõigus ühtlustatud sisserändepoliitikaga seotud asjakohaste meetmete võtmiseks.
As was recalled in the first recital of the proposal, one of the aims of the Treaty of Amsterdam is to confer the right of initiative on the Commission for proposing necessary and relevant measures for a harmonised immigration policy.
Et seda teha, peab Euroopa Komisjon andma liikmesriikidele selgesõnalise definitsiooni asutuste kohta, kes on pädevad viima läbi elamislubade kontrolli.
In order to do so, the Commission should provide Member States with a clear definition of which authorities will be competent for carrying out checks on residence permits.
See muutub veelgi olulisemaks, kui rakendatakse e-teenuste võimalust, sest sellisel juhul suureneb ametiasutuste arv, kellel peab olema elamisloale juurdepääs.
This will become even more relevant if the e-services option is implemented, as in this case the number of authorities which might have access to the residence permit will increase considerably.
Siis on väga tähtis, nii liikmesriikidele, kes elamislube välja annavad, kui ka liikmesriikidele, kus kolmandate riikide kodanikke tuvastatakse, et on olemas nimekiri pädevatest asutustest, kes vastutavad elamislubade kontrolli läbiviimise eest, et vältida tundlike andmete väärkasutust.
It will then be crucial, for both Member States issuing the residence permit and those where third-country nationals need to be identified, to have a detailed list of the authorities responsible for carrying out checks on residence permits, in order to avoid misuse of these sensitive data.