natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Minu arusaamist mööda tähendab see eelkõige iga-aastast kinnitavat avaldust, kontrollikoja aastaaruandes antavaid „konkreetseid hinnanguid”, samuti eriaruandeid ja kontrollikoja poolt avaldatavaid arvamusi.
I understand this to encompass, over and above the annual statement of assurance (DAS), the ‘specific observations’ that the Court makes in its annual report, as well as the special reports and opinions that it publishes.
Seda ülesannet täidetakse sageli vastusena parlamendi (või nõukogu) nõudmisele ja nii see peabki olema.
This task is often performed in response to requests from the Parliament (or the Council), which is as it should be.
Seda silmas pidades arvan ma, et parlamendi (eelkõige selle eelarvekontrollikomisjoni) ja kontrollikoja vahel võiks toimuda kasulik teabevahetus, enne kui viimane kinnitab oma töökava (mida on loomulikult võimalik teha kontrollikoja iseseisvust ohustamata).
In this context, I think that useful exchanges could take place between the Parliament (particularly its Committee on Budgetary Control) and the Court in advance of the latter drawing up its programme of work (which could, of course, be done without the independence of the Court being put at risk).
Märgin viitega olukorrale oma riigis, et seda tüüpi suhe Prantsusmaa Kontrollikoja ja parlamendi vahel on viimastel aastatel tugevalt arenenud.
With reference to the situation in my own country, I note that this type of relationship between the French Court of Auditors and the Parliament has developed greatly over the past few years.
Õigupoolest olen ma selles arengus kontrollikoja koja esimehena osalenud ja olen esinenud mitmel korral parlamendikomisjonide kuulamistel.
In fact I have been part of this in my capacity as President of Chamber, and I have appeared at hearings of parliamentary committees on several occasions.
Ma arvan, et see areng on olnud kasulik kõigile.
I consider this development to have been beneficial to everybody.
Üldjoontes pean ma möödapääsmatuks, et avaliku sektori raamatupidamist kontrolliv organ teeb parlamendiga koostööd dialoogi, koostöö ja vastastikuse austuse vaimus.
In general terms, I consider it essential that a body which audits public accounts should work with the Parliament in a spirit of dialogue, cooperation and mutual respect.
Tulemusaudit hindab juhtimise kvaliteeti ja tulemusi.
Performance audit looks at the quality and results of management.
Üldiselt on selle järeldused arutelu teema, aga nende lisandväärtus sõltub suuresti sellest, kas nad on olemuselt realistlikud ja kohaldatavad ja kas auditeeritud üksuse juhid tunnistavad, et need järeldused on põhjendatud.
By definition, its conclusions are subject to discussion, but their added value depends largely on their being realistic and applicable and on a recognition by the managers of the body under audit that the conclusions are well founded.
Seetõttu sõltub lisandväärtus väga palju tingimustest, milles audit läbi viidi.
For these reasons, this added value depends very much on the conditions in which the audit was carried out.
Vahet tuleb teha sise- ja välisauditil.
A distinction must be made between internal and external audit.
Sisemine tulemusaudit viiakse tavaliselt läbi juhtkonna algatusel ja selle järeldused on suunatud juhtkonnale.
Internal performance audit is usually carried out on the initiative of management, and its conclusions are intended for management.
Selle lisandväärtust mõõdetakse sisuliselt juhtkonnale antava teabe kvaliteediga (audit võib kinnitada või ümber lükata juba juhtkonna poolt võetud seisukoha, selles võidakse pakkuda välja lahendusi, mille peale juhtkond ei ole pruukinud tulla, jne).
Its added value is basically measured by the quality of the information with which it provides management (the audit can confirm or invalidate a point of view already formed by the management, it can suggest solutions that management might not have thought of, etc.).
Igal juhul on see juhtkond, kes otsustab, milliseid meetmeid auditi järelduste põhjal võtta.
In any event, it will be the management that will decide what action to take on the audit’s conclusions.
Väline tulemusaudit on erinev.
External performance audit it different.
Sellise auditi lisandväärtus tuleneb ühelt poolt asjaolust, et selle viib läbi auditeeritava organi juhtkonna väline ja sellest sõltumatu asutus, ja teisalt sellest, et see ei ole suunatud mitte ainult juhtkonnale, vaid ka organile, kelle ees viimane on aruandekohustuslik – nimelt parlamendile.
The added value of such an audit derives, on the one hand, from the fact that it is carried out by an authority external to, and independent of, the management of the audited body and, on the other, from the fact that it is intended not only for that management but also for the body to which the latter is accountable, namely the Parliament.
Välisaudiitor teeb otsuse auditeeritava valdkonna, kontrolli alla võetavate teemade, rakendatavate meetodite, kogutava teabe ulatuse kohta.
The area audited, the themes decided on for audit, the methods used, the extent of the information gathered – all of these are decided upon by the external auditor.
Sellest seisukohast kavandatakse kontrollikoja töö selliselt, et see hõlmab kogu liidu tegevuse mitmeaastase tsükli jooksul.
From this point of view, the work of the Court is planned in such a way that it covers all of the Union’s activities over the course of a cycle lasting several years.
Aga selleks, et tulemuseks olevaid järeldusi ja soovitusi ka rakendataks, tuleb välisauditi teostamisel järgida teatud eeskirju, mille võib tegelikult taandada ühele eeskirjale: audit peab leidma aset faktidele tugineva professionaalse dialoogi õhkkonnas sellisel moel, et organi juhtkond tunnistab auditi soovituste väärtust (isegi kui ta ei taha nendega nõustuda, mis juhtub sageli).
But, in order that the resulting conclusions and recommendations have a chance of being applied, the external audit has to have been performed in accordance with a number of rules which, in reality, boil down to a single rule: the audit must take place in an atmosphere of professional dialogue based on facts, in such a way that the value of the audit’s recommendations is recognised by the management of the body (even if it is reluctant to accept them, which is often the case).
Kui need tingimused on täidetud, on auditeeritavat organit juhtivatel inimestel stiimul võtta soovitusi arvesse neid praktikas rakendades, eriti kui organi raamatupidamisaruandeid nõudnud poliitiline kontrolliorgan neid seda tegema ergutab.
If these conditions are met, those at the head of the body being audited will be encouraged to take account of the recommendations by putting them into practice, particularly as they will be urged to do so by the political control body which has asked for the body’s accounts.
Ma tean, et see küsimus on praegu Euroopa Liidu jaoks väga oluline ja et sellel teemal on juba tehtud palju algatusi ja ettepanekuid.
I know that this question is of great current importance to the European Union and that it has already been the subject of many initiatives and proposals.
Ma väljendan oma mõtteid selles küsimuses ettevaatlikult, mis on kohane inimesele, kes nendes sisemistes aruteludes osalenud ei ole.
I will express my ideas on this issue with the caution required of someone who was not party to these internal discussions.
1. – Esiteks juhin tähelepanu, et riikide auditeerimisasutused kontrollivad oma riigis korrapäraselt finantstegevust, mis on seotud Euroopa poliitikate rakendamisega.
1.- First, I will say that the national audit bodies (NABs) regularly scrutinise in their respective countries the financial operations resulting from the implementation of European policies.
Nad avaldavad oma tähelepanekud, mis saavad seeläbi kättesaadavaks ühenduse institutsioonidele.
They publish their comments, which are thus made available to the Community institutions.
Näiteks avaldas Prantsusmaa Kontrollikoda 2007. aasta veebruaris oma aastaaruandes väga kriitilised märkused liidu eelarvest rahastatud intressitoetusega laenude põllumajandustootjatele jagamise kohta.
For example, the French Court of Auditors has just published in its annual report of February 2007 some very critical comments on the distribution to farmers of subsidised loans financed by the Union’s budget.
2. – Olen ka märganud, et Euroopa Kontrollikoda ja riikide auditeerimisasutuste juhid on algusest peale kohtunud korra aastas kontaktkomisjonis, et arutada ühist huvi pakkuvaid küsimusi ja koostööd.
2.- I also note that, from the outset, the European Court of Auditors and the presidents of the NABs have met annually in a contact committee to look at matters of common interest and cooperation between them.
See komisjon arutab eelkõige ühiste auditeerimisstandardite väljatöötamist ja ühenduse tingimustes asjaomaste võrreldavate auditeerimiskriteeriumite vastuvõtmist.
One of the things that the committee discusses is the drafting of common audit standards and the adoption of comparable audit criteria appropriate to the Community context.
3.– Lõpetuseks tundub mulle väga oluline tugineda selle valdkonna tegevuses asutamislepingu sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud professionaalse auditeerimise standarditele.
3.- Finally, I think it essential in this area to base one’s actions on the Treaty provisions and the internationally recognised professional audit standards.
a) Asutamisleping sätestab, et kontrollikoja teostatav kontroll liikmesriikides toimub „koostöös riigi auditeerimisasutustega” ja et kontrollikoda ning riikide auditeerimisasutused „teevad usalduslikult koostööd, säilitades samal ajal oma sõltumatuse”.
a) The Treaty provides that the audit in the Member States ‘shall be carried out in liaison with national audit bodies’ and that the Court and the NABs ‘shall cooperate in a spirit of trust while maintaining their independence’.
Seetõttu on väga oluline julgustada riikide auditeerimisasutusi jälgima kontrollikoja auditeerimisi oma riigis, mis võib ainult kaasa aidata ühise tugiraamistiku ja töömeetodite loomisele.
It is therefore essential to encourage the NABs to monitor the Court’s audit missions in their respective countries, which can only contribute to the establishment of common frames of reference and working methods.
b) Aga asutamisleping on samuti väga selge selles osas, et eelarve täitmise eest vastutab ainult komisjon ja seega on välisaudit ainult kontrollikoja kohustus.
b) But the Treaty is also clear as to the fact that the implementation of the budget is the Commission’s own responsibility and that external audit is therefore the sole responsibility of the Court.
Liidu eelarve auditeerimine ei ole kontrollikoja ja riikide auditeerimisasutuste ühine kohustus.
Auditing the Union’s budget is not a shared responsibility of the Court and the NABs.
c) Rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega (eelkõige Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni standardiga 600) on kehtestatud tingimused, mille puhul audiitor võib tugineda teise audiitori tööle: kui Euroopa Kontrollikoda tahab tugineda riikide auditeerimisasutuste tööle, peab ta veenduma nende töö asjakohasuses ja kvaliteedis.
c) The international audit standards (particularly standard 600 of the International Federation of Accountants) lay down the conditions in which an auditor can base himself on the work of another auditor: if the European Court of Auditors wished to base itself on the work of the NABs, it would have to assure itself of the relevance and quality of their work.
Selline olukord põhjustaks kindlasti kontrollikoja ja riikide auditeerimisasutuste vahelistes suhetes raskusi, võib-olla ülesaamatuid raskusi.
A situation such as this would certainly create difficulties, possibly insurmountable difficulties, in the relations between the Court and the NABs.
Neid erinevaid asjaolusid arvestades avaldas Euroopa Kontrollikoda 2007. aasta juulis arvamuse selles küsimuses, mis minu arvates pakub välja mõistliku lahenduse koostöö parandamiseks kontrollikoja, riikide auditeerimisasutuste ja parlamendi vahel.
Taking all of these facts into consideration, the European Court of Auditors adopted, in July 2007, an opinion on these matters, which seems to me to map out a sensible path for improving cooperation between the Court of Auditors, the NABs and the Parliament.
Mina omalt poolt võtaksin kokku põhimõtted, mis peaksid võimaldama paremat koostööd kontrollikoja, riikide auditeerimisasutuste ja parlamendi vahel, järgmiselt:
I myself would sum up the principles which should make for improved cooperation between the Court, the NABs and the Parliament as follows:
- Euroopa Kontrollikoda võtab arvesse riikide auditeerimisasutuste tehtud tööd;
- the European Court of Auditors to take account of the work carried out by the national audit bodies,
- tööstandardite ühtlustamine Euroopa Liidus;
- working standards within the European Union to be harmonised,
- Euroopa Kontrollikoja kohustus hankida oma jõupingutustega kinnitused, mida ta vajab iga-aastase kinnitava avalduse koostamiseks;
- the European Court of Auditor’s responsibility for obtaining by its own efforts the assurances it needs to draw up the annual statement of assurance,
- Euroopa kontrollikoda pöörab rohkem tähelepanu Euroopa Parlamenti (eelkõige eelarvekontrollikomisjoni) huvitavatele finantsjuhtimise asjakohasust ja kvaliteeti puudutavatele auditeerimise teemadele.
- development of the attention given by the Court to the subjects of audit that interest the Parliament (particularly its Committee on Budgetary Control) in connection with the correctness, consistency and quality of financial management.
See on valdkond, kus kontrollikoda saab kõige asjakohasemalt ära kasutada riikide auditeerimisasutuste järeldusi.
I note that it is in this area that the Court can make the most relevant use of the findings of the national audit bodies.
Kas võtate oma kandidatuuri tagasi, kui parlament ei poolda Teie nimetamist kontrollikoja liikmeks?
Would you withdraw your candidacy if Parliament’s opinion on your appointment as Member of the Court were unfavourable?
Eespool sai osutatud, et kontrollikojal on kohustus aidata parlamenti liidu eelarve täitmise kontrollimisel ja ma rõhutasin dialoogi, koostöö ning vastastikuse austuse vaimu tähtsust, mis peaks iseloomustama kontrollikoja ja parlamendi vahelisi suhteid.
It was pointed out earlier that the Court of Auditors has a duty to assist the Parliament in exercising control over the implementation of the Union’s budget, and I stressed the importance of the spirit of dialogue, cooperation and mutual respect that should characterise relations between the Court and the Parliament.
Eitav arvamuse minu ametisse nimetamise ettepaneku kohta võiks selliseid suhteid takistada.
An unfavourable opinion on an appointment could constitute an obstacle to such relations.
Asutamisleping sisaldab konkreetset viidet kontrollikoja liikmete sõltumatuse ja professionaalsuse kohta.
The Treaty makes special reference to the independence and professionalism of the Members of the Court.
Kui parlament peaks kahtlema minu sõltumatuses ja erialases pädevuses ning esitama seetõttu eitava arvamuse minu kontrollikoja liikmeks nimetamise ettepaneku kohta, olen ma valmis oma kandidatuuri tagasi võtma.
If Parliament were to cast doubt on my independence and my professional competence and, on that basis, to give an unfavourable opinion on my appointment as a Member of the Court, I would be prepared to withdraw my candidacy.
Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (Michel Cretin)
Appointment of a Member of the Court of Auditors (Mr Michel Cretin)
Nimetamise kuupäev
Date appointed
David Bostocki kontrollikoja liikmeks nimetamise ettepanek
on the nomination of David Bostock as a Member of the Court of Auditors
LISA 1: David Bostocki ELULOOKIRJELDUS
ANNEX 1: CURRICULUM VITAE OF David BOSTOCK
LISA 2: DAVID BOSTOCKI KOKKUVÕTE KOGEMUSTE KOHTA KONTROLLIKOJA LIIKMENA JA TULEVase MANDAADIga seotud EESMÄRGID
ANNEX 2: SUMMARY BY David BOSTOCK OF EXPERIENCE AS A COURT MEMBER AND OBJECTIVES FOR A FUTURE MANDATE
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 247 lõiget 3 ja Euratomi asutamislepingu artikli 160b lõiget 3, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0304/2007 );
– having regard to Article 247(3) of the EC Treaty and Article 160b(3) of the Euratom Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0304/2007 ),
– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ( A6‑0439/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A6‑0439/2007 ),
Euroopa Kontrollikoja Ühendkuningriiki esindav liige.
UK Member of the European Court of Auditors.
Haridus: Oxford University (Modern History), University College London (Economics of Public Policy) .
Educated: Oxford University (Modern History), University College London (Economics of Public Policy).
Töötas 30 aastat Briti avalikus teenistuses, alustades rahandusministeeriumist ja lõpetades ELi spetsialistina.
Spent 30 years in the British civil service, starting in the Treasury and ending as an EU specialist.
Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu rühma juht aastatel 1990–1994; Euroopa Investeerimispanga direktori asetäitja ja seejärel direktor aastatel 1990–1994; Ühendkuningriigi alalise esindaja asetäitja Euroopa Liidu juures aastatel 1995–1998; valitsuse kantselei (Cabinet Office) Euroopa sekretariaadi juht, 1999–2000; Londoni Majanduskooli rahvusvaheliste õpingute keskuse kolleegiumi külalisliige aastatel 2000–2001; Sussexi Ülikooli Euroopa instituudi kolleegiumi tegevliige.
Head of the Treasury's European Union Group 1990-1994; Assistant Director then Director of the European Investment Bank, 1990-1994; United Kingdom Deputy Permanent Representative to the European Union, 1995 -1998; Head of the European Secretariat in the Cabinet Office, 1999-2000; Visiting Fellow at the Centre for International Studies at the London School of Economics 2000-2001; Practitioner Fellow at the University of Sussex European Institute.
Euroopa Kontrollikoja liige alates 2002. aasta jaanuarist, vastutas kõigepealt põllumajanduse ja seejärel (alates 2006. aasta märtsist) struktuuri- ja sisepoliitika eest.
Member of the European Court of Auditors since January 2002 with responsibilities first for agriculture then (since March 2006) for structural and internal policies.
Kontrollikoda: Kogemused ja eesmärgid
The Court of Auditors: Past Experience and Future Objectives
Põllumajanduse, kalanduse ja maaelu arengu auditirühma liikmena tegelesin ma kolm aastat DASi (kinnitava avaldusega seonduva töö kooskõlastamine) ühise põllumajanduspoliitika osa järelevalvega ning koordineerisin põllumajanduse peatüki koostamist 2001., 2002. ja 2003. aasta aastaaruannetes.
As a member of the audit group dealing with agriculture, fisheries and rural development I supervised for three years work on the Common Agricultural Policy (CAP) part of the DAS; and coordinated the drafting of the agriculture chapter in the 2001, 2002 and 2003 annual reports.
Koostasin ja esitasin Cocobu eriaruanded eksporditoetuste eelrahastamise kohta (1/2003) ja eksporditoetuste määrade kehtestamise kohta (9/2003); olin ka kontrollikoja arvamuse esitaja ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva komisjoni ettepaneku kohta (1/2005).
I prepared and presented to Cocobu special reports on the prefinancing of export refunds (1/2003) and the setting of export refund rates (9/2003); and was rapporteur for the Court's opinion on a Commission proposal on the financing of the CAP (1/2005).
2005. aastal ja 2006. aasta algul viisin ma kontrollikoja presidendi palvel läbi siseuuringu, kuidas kontrollikoda saaks kõige paremini oma auditite tulemusi teavitada.
In 2005 and early 2006 I carried out, at the request of the Court's President, an internal study on how the Court could best communicate the results of its audit work.
2006. aasta märtsis liitusin auditirühmaga, kes tegeleb liidu ühtekuuluvus-, teadusuuringute ja mõne muu sisepoliitika valdkonna kulutustega.
In March 2006 I joined the audit group responsible for spending on cohesion, research and some other internal policies of the Union.
Varem samal aastal esitasin ma eriaruande struktuurifondide tulemusreservi vahehindamise, vaheläbivaatuse ja rakendamise kohta aastatel 2000-2006 (SR1/2007).
Earlier this year I presented a special report on the mid-term evaluation, mid-term revision and implementation of the performance reserve for the structural funds in 2000-2006 (SR1/2007).
Olen aktiivselt osalenud kontrollikoda mõjutavate poliitikaküsimuste aruteludes.
I have contributed actively to discussions of policy issues affecting the Court.
Kontrollikoja liikmed on raportöörid, kes kannavad ette üksikute tööülesannete täitmisest, kuid nad on ka auditirühmade liikmed ning kontrollikoja arengu eest kollektiivset vastutust omava kolleegiumi liikmed.
Members of the Court act as rapporteurs for individual items of work; as members of audit groups; and as members of the college exercising collective responsibility for the Court's development.
Isiklikke eesmärke saab kõige paremini täita selles raamistikus.
Personal objectives are best considered in this framework.
Raportöörina on minu eesmärk tagada, et töö teostatakse vajaliku kvaliteediga, õigeaegselt ja eelarve piires, et audititulemused on piisavalt põhjendatud ning et tulemustest antakse aru selgel ja asjakohasel viisil.
As rapporteur my objective will be to ensure that work is carried out to the appropriate standard, on time and within budget; that audit findings are soundly based; and that the results are reported in a way which is clear and relevant.
Auditirühma liikmena on minu eesmärk tagada, et auditiülesanded on selgelt määratletud viisil, mis võimaldab auditiküsimustele rahuldava vastuse saada, et audititulemusi tõlgendatakse rangelt, kuid realistlikult, ning et audititulemused esitatakse arusaadavalt.
As member of an audit group my objective will be to ensure that audit tasks are clearly defined in a way which should permit audit questions to be satisfactorily answered; that audit results are interpreted rigorously but realistically; and that audit findings are clearly communicated.
Kontrollikoja aruanded peaksid olema loetavad võimalikult suurele lugejateringile, mitte ainult ekspertidele.
The Court's reports should be intelligible to as wide a range of readers as possible, not just to experts.
Kolleegiumi liikmena teen ka edaspidi kõik endast oleneva, et aidata kontrollikojal olla hästi toimiv tänapäevane avalik kontrolliorgan, mis:
As a member of the college, I shall continue to do my best to help the Court to behave as a high-performing modern public audit institution which:
· reageerib asjakohastele arengutele auditi valdkonnas ja Euroopa Liidus ning võimaluse korral mõjutab neid;
· responds to, and where appropriate influences, relevant developments in audit and in the European Union;
· võtab eeskuju parimatest tavadest teistes avalikes kontrolliorganites, eelkõige vastastikuste eksperthinnangute kaudu, mis varsti alguse saavad;
· draws on best practice in other public audit institutions, notably through the peer review which is soon to begin;
· asetab oma ülesanded tähtsuse järjekorda ja kasutab tõhusalt ressursse; ja
· prioritises its tasks and deploys its resources efficiently; and
· annab Euroopa kodanikele ja nende valitud esindajatele teavet liidu raamatupidamise seisu, tehingute õiguspärasuse ja korrakohasuse ning kulude kavade mõjususe, tõhususe ja säästlikkuse kohta.
· informs European citizens and their elected representatives about the reliability of the Union's accounts, the legality and regularity of transactions and the effectiveness, efficiency and economy of expenditure programmes.
Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (David Bostock)
Appointment of a Member of the Court of Auditors (Mr David Bostock)
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ seoses teatavate sätete kohaldamisega Eesti suhtes
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2003/54/EC as regards the application of certain provisions to Estonia
(Lihtsustatud menetlus – kodukorra artikli 43 lõige 1)
(Simplified procedure - Rule 43 (1) of the Rules of Procedure)