natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11. väljendab rahulolu liikmesriikide parlamentide tihedama kaasamise üle Euroopa õiguse loomise protsessi, eriti õigusaktide ettepanekute subsidiaarsuspõhimõttele vastavuse kontrolli protsessi; rõhutab, et liikmesriikide parlamendid peavad oma seisukohad esitama sätestatud kaheksanädalase tähtaja jooksul;
Welcomes the closer involvement of national parliaments in the European legislative process, in particular in the process of verifying the compliance of legislative proposals with the principle of subsidiarity; underlines the need for national parliaments to observe the eight-week period in which to make their opinions known;
18. rõhutab, et eelkõige tuleb analüüsida õigusaktide ettepanekute sotsiaalseid mõjusid, kaasa arvatud mõju Euroopa tööturule ja ühiskonna elatustasemele; toonitab veel kord, et on vaja hoolikalt uurida õigusaktide mõju ettevõtetele;
Stresses, in particular, the need to examine the social effects of legislative proposals, including their impact on the European labour market and living standards; underlines once again the necessity to examine carefully the impact of legislation on businesses;
23. tervitab asjaolu, et komisjon on välja töötanud mõju hindamise uued suunised, ning on eelkõige rahul sellega, et suunistele on lisatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega seotud küsimuste kogumik; loodab, et uued suunised aitavad mõju hindamist oluliselt parandada ning parandavad seega ka õigusaktide ettepanekute kvaliteeti;
Welcomes the Commission’s new guidelines on carrying out impact assessments and, in particular, the inclusion therein of a set of questions concerning the principles of subsidiarity and proportionality; hopes that the new guidelines will lead to a significant improvement in the carrying-out of impact assessments and a subsequent improvement in the quality of legislative proposals;
26. kutsub komisjoni üles teostama vastuvõetud õigusaktide süstemaatilist järelhindamist, et vastavalt võimalusele muu hulgas kontrollida oma ettepanekute mõjuhinnangute prognooside õigsust;
Calls on the Commission systematically to carry out ex-post assessments of adopted legislation in order, among other things, to verify insofar as possible the accuracy of the relevant impact assessments;
Halduskoormuse vähendamine
Reducing administrative burdens
29. tunneb heameelt komisjoni senise töö tulemuste üle ettepanekute ettevalmistamisel, mis pärast vastuvõtmist võimaldavad vähendada halduskoormust 2012. aastaks kuni 33%, ületades senise 25% vähendamiskohustuse; märgib, et nii võib kokku hoida üle 40 miljardi euro
Welcomes the results of the Commission’s work to date in drafting proposals which, once adopted, will enable administrative burdens to be reduced by as much as 33% by 2012, an improvement on the earlier commitment to a 25% reduction; notes that savings generated in this way could amount to more than EUR 40 billion
Sektoripõhise vähendamise kavad ja 2009. aasta meetmed ( KOM(2009)0544 ), lk 6. ;
See page 6 of the Action Programme for Reducing Administrative Burdens in the EU – Sectoral Reduction Plans and 2009 Actions ( COM(2009)0544 ). ;
31. märgib, et halduskoormuse arvestamise programm on osutunud kasulikuks, kuid kulukaks meetodiks; julgustab komisjoni kaaluma alternatiivseid meetodeid halduskoormuse arvutamiseks, näiteks konsultatsioonid osapooltega, mis võimaldab neid koormusi konkreetsetel juhtudel kiirelt kõrvaldada;
Notes that the baseline programme for the measurement of administrative burdens has proved to be a useful but costly method; encourages the Commission to consider alternative methods of measuring administrative burdens, such as consultation with interested parties, which would allow the prompt removal of burdens in specific cases;
34. jagab komisjoni arvamust, et elektroonilised sidevahendid annavad suurepärase võimaluse halduskoormust vähendada, ning kutsub komisjoni üles rakendama e-komisjoni teatise 2006–2010 teese ning strateegiat i2010, mille eesmärk on ajakohastada Euroopa haldust;
Shares the Commission’s opinion that electronic communication constitutes an excellent tool for reducing administrative burdens and encourages it to realise the ideas set out in the e-Commission 2006-2010 framework and the i2010 strategy aimed at modernising administration in Europe;
38. juhib tähelepanu sellele, et halduskoormuse vähendamise programmi edukaks elluviimise ning tõlgenduserinevuste ja niinimetatud kuldamise vältimiseks on vajalik komisjoni aktiivne koostöö liikmesriikidega;
Points out that, to ensure that the programme to reduce burdens is successful, active cooperation between the Commission and the Member States is necessary in order to avoid discrepancies in interpretation and the ‘gold-plating’ of legislation;
41. tunnustab komisjoni seniseid pingutusi ettepanekute väljatöötamisel ja ettevalmistamisel Euroopa õiguse lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks; tuletab samal ajal meelde hea institutsioonidevahelise koostöö vajadust selles valdkonnas, eriti juhul, kui komisjon võtab tarbetuks osutunud õigusaktide ettepanekud tagasi;
Welcomes the Commission’s efforts so far to identify and draft the proposals for simplifying and codifying European legislation; stresses the need to maintain good interinstitutional cooperation in that regard, in particular in relation to the withdrawal by the Commission of legislative proposals that are not considered essential;
Vt Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kolmas arenguaruanne ( KOM(2009)0017 ), punkt 5. ;
See section 5 of the third progress report on the strategy for simplifying the regulatory environment ( COM(2009)0017 ). ;
46. hoiatab vajalikest õigusaktidest loobumise eest isereguleerimise, kaasreguleerimise või muude õigusloomega mitteseotud meetmete kasuks; on seisukohal, et igal konkreetsel juhul tuleb tõsiselt analüüsida vastava otsuse tagajärgi, arvestades asutamislepingut ja konkreetse institutsiooni rolli;
Warns against abandoning necessary legislation in favour of self-regulation or co-regulation or any other non-legislative measure; believes that the consequences of such choices should be subject to careful examination in each case, in accordance with Treaty law and the roles of the individual institutions;
48. tunneb heameelt teabe ja dokumentide parema vahetuse üle seoses täitetoimingutega (komiteemenetlus), eelkõige seoses kontrolliga seotud uute reguleerimismenetluste toimimisega; väljendab samal ajal lootust, et üleminek uuele, Lissaboni lepingus ettenähtud süsteemile on tõhus ega too kaasa asjatuid viivitusi;
Notes with satisfaction the streamlined exchange of information and documents connected with implementing acts (comitology), and in particular the functioning of the new regulatory procedure with scrutiny; hopes that the transition to the new system introduced by the Lisbon Treaty will take place smoothly and without unnecessary delays;
51. kutsub komisjoni üles määrama kindlaks nii ametlikult esitatud algatuse läbivaatamise tähtaja kui ka õigusloomega seotud ettepaneku esitamise tähtaja, kui algatus osutub vastuvõetavaks;
Calls on the Commission to define not only its time limit for examining an officially submitted initiative, but also the time limit for it to bring forward a legislative proposal in the event of the initiative being admissible;
55. jälgib hoolikalt sellise järelevalve ELi katseprojekti elluviimist; tunneb muret selle pärast, et kavandatud meetod kaebuste läbivaatamiseks võib muuta komisjoni liikmesriikidest ülemäära sõltuvaks;
Is closely following the implementation of the EU pilot project for such monitoring; is concerned that the proposed method for examining complaints could lead to the Commission being overly dependent on the Member States;
Raport parema õigusloome (better law-making) kohta Euroopa Liidus hõlmab oma laiapõhjalisuse tõttu väga paljusid probleeme.
The report on better lawmaking in the European Union covers many issues.
Lisaks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele on tegemist õiguskeskkonna parandamise strateegiaga Euroopa tasandil.
In addition to the principles of subsidiarity and proportionality, the report deals with the strategy for better regulation at European level as a whole.
See programm algas 2003. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega parema õigusloome kohta ning oli parlamendi viimase kahe koosseisu paljude resolutsioonide teema.
The programme began with the Interinstitutional Agreement on Better Lawmaking of 2003 and has been the subject of many Parliament resolutions over the last two terms.
Strateegia hulka kuulub eelkõige õigusaktide ettepanekute sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnapoliitiliste tagajärgede prognoosimine, halduskoormuse vähendamine ning olemasoleva õiguse lihtsustamine ja ühtlustamine.
The strategy covers, in particular, forecasts of the social, economic and environmental impact of proposed legislation, the reduction of administrative burdens and the simplification and codification of existing legislation.
Käesolev raport on seotud nii komisjoni 15. kui ka 16. aruandega parema õigusloome kohta, mis hõlmavad 2007. ja 2008. aastat, kolmanda strateegilise ülevaatega õigusloome parandamise kohta (28. jaanuar 2009, koos lisadega), 22. oktoobri 2009. aasta halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammiga ning muude eri institutsioonide poolt vastu võetud dokumentidega, sealhulgas parlamendi viimaste resolutsioonidega ühenduse parema õigusloome ja kontrolli kohta.
This report refers to the Commission’s 15th and 16th reports on better lawmaking, covering 2007 and 2008, the Third Strategic Review of Better Regulation in the European Union of 28 January 2009 and the annexes thereto), the Action Programme for Reducing Administrative Burdens of 22 October 2009, and other documents adopted by various institutions, including recent Parliament resolutions on better regulation and monitoring the application of EU law.
Raport annab lisaks põhjust tegeleda mõnede oluliste institutsionaalsete küsimustega, mis on seotud Lissaboni lepingu jõustumisega (1. detsembril 2009) ning mõjutavad tulevast õigusloomet.
The report is also a timely opportunity to address several institutional issues arising from the entry into force of the Lisbon Treaty (on 1 December 2009) that will affect lawmaking in the future.
Olulisimad küsimused, mida selles projektis käsitletakse, on:
The most important issues raised in this draft are :
· Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted
· The principles of subsidiarity and proportionality
Need põhimõtted on primaarõiguse põhinõuded, mille kohaldamisega viiakse Euroopa õigus kodanike ootustega sobivasse seosesse.
These principles constitute the basic requirements of primary legislation and their correct application should help to ensure that European law meets citizens’ expectations.
Teisest küljest võimaldavad need põhimõtted liikmesriikidel rakendada oma seadusandlikke volitusi eri valitsustasemete vahelise koostöö vaimus, suurendades samal ajal õiguskindlust.
They also enable Member States to exercise their own legislative prerogatives in a spirit of cooperation at all levels of government, thereby increasing legal certainty.
Lissaboni leping tugevdab oluliselt liikmesriikide parlamentide rolli subsidiaarsuspõhimõtte kontekstis.
The Lisbon Treaty significantly strengthens the role of national parliaments as regards the principle of subsidiarity.
Komisjon saadab parlamentidele juba praegu kõik õigusdokumentide eelnõud, kuid siiamaani esitavad vaid vähesed parlamendid regulaarselt oma seisukohti.
The Commission already forwards all legislative proposals to parliaments, although, to date, only a few parliaments have regularly sent back their opinions.
Lähitulevikus tuleb liikmesriikide parlamente innustada koostööle ning uute võimaluste kasutamisele.
In the near future, national parliaments should be encouraged to engage in cooperation and take advantage of the new opportunities.
Mõjuhinnang on õigusloomeprotsessi oluline element ning parlament on sageli sellele viidanud, et komisjoni talitused peaksid seda koostama suurima hoolikusega.
Impact assessments are an extremely important part of the legislative process and Parliament has repeatedly pointed out that the Commission should carry them out in a manner that ensures their utmost reliability.
Komisjon kutsus, vastates parlamendi nõudmistele, 2006. aastal kokku mõjuhinnangu nõukogu, mis tegutseb komisjonis ja allub otse selle esimehele.
In 2006, in response to Parliament’s demands, the Commission set up the Impact Assessment Board, which is an internal Commission body that reports directly to the President.
See organ kontrollib mõjuhinnangute kvaliteeti enne vastava õigusdokumenti projekti esitamist komisjoni ametliku õigusloomeettepanekuna.
The Board checks the quality of impact assessments before the draft of a given act is presented as an official legislative proposal from the Commission.
Arvestades nõukogu senise tegevuse tulemusi, on vajalik kindlustada selle sõltumatus ning vastavad töötingimused.
In view of the results of the Board’s work so far, it is necessary to ensure full independence and appropriate working conditions.
Praegu koosneb komitee viiest liikmest (või nende asendusliikmetest), kes tegutsevad 15 töötaja toel, mis ei ole aga piisav, kui arvestada asjaolu, et hinnatakse mõjuhinnanguid, mis saabuvad kõigist komisjoni peadirektoraatidest ning hõlmavad õiguse kõiki valdkondi.
The Board currently consists of five members (or their substitutes), with the equivalent of 15 support staff, which seems insufficient given that the Board examines impact assessments from all the Commission’s directorates-general and covers all areas of legislation.
Komisjon kinnitas 2009. aasta jaanuaris mõjuhindamise komitee seisukohast lähtuvalt ka uued suunised mõjuhinnangute ettevalmistamiseks.
In the light of, among other things, the opinion of the Impact Assessment Board, in January 2009 the Commission adopted new guidelines for preparing impact assessments.
Õiguskomisjon peab käesoleva projekti seost ülalnimetatud küsimustega põhimõtteliseks, kuigi ta valmistab samal ajal ette ka eraldi raportit mõjuhinnangute ettevalmistamise kohta.
The Committee on Legal Affairs considers it legitimate to refer to the above issues in this report, in spite of the fact that it is also drawing up a separate report on the preparation of impact assessments.
· Halduskoormuse vähendamine
· Reducing administrative burdens
Seoses Euroopa õigusest tulenevate halduskulude ambitsioonika 25% vähendamisega 2012. aastaks uurib komisjon nii nende kulude arvutamise metoodikat kui ka liidu ja liikmesriikide vahelist kootööd nende kulude vähendamisel.
Bearing in mind the ambitious goal of reducing administrative costs arising from European law by 25% by 2012, the Committee refers both to the method for measuring such costs and to cooperation between the EU institutions and Member States as regards their reduction.
Eriti oluline on teave, et lähtuvalt halduskulude baasarvutusest selgub, et liidu 72 õigusaktiga on kehtestatud 486 teavituskohustust, mistõttu liikmesriikides võeti vastu enam kui 10 000 rakendusakti.
Of particular importance here is the fact that, on the basis of the baseline measurement of administrative costs, it is estimated that 72 EU legislative acts have imposed 486 information obligations, which have led to the adoption in the Member States of more than 10 000 implementing acts.
Lisaks on hinnanguliselt 32% EList tulenevast halduskoormusest põhjustatud mõnede liikmesriikide otsustest, mis ületavad ELi õigusaktide nõuded (liiga range rakendamine), ning nende liikmesriikide ebaefektiivsest haldusprotsessist.
Furthermore, it is estimated that 32% of EU administrative burdens are the result of decisions by certain Member States to exceed the requirements of EU legislation (excessively rigorous implementation) and of the ineffectiveness of their administrative procedures.
See näitab, kui olulist rolli mängivad halduskoormuse vähendamisel liikmesriigid, ning et ühenduse õiguse rakendamist tuleb põhimõtteliselt ja aktiivselt kontrollida.
This demonstrates the importance of the role Member States have to play in reducing administrative burdens and the need for the transposition of Union law to be subject to thorough and active monitoring.
Arvestades halduskoormuse sektoripõhise vähendamise kavasid, mille komisjon sõnastas oktoobris 2009, näib vajalik esitada seisukohti üksikute õigusaktide ettepanekute kohta.
In connection with the sectoral plans drawn up by the Commission in October 2009 for the reduction of administrative burdens, it seems desirable to adopt opinions on individual legislative proposals.
Käesolev projekt hindab lisaks ka sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise rühma rolli halduskoormuse valdkonnas; rühma esimees Edmund Stoiber külastas 2009. aasta novembris ja 2010. aasta juunis õiguskomisjoni.
The role of the High Level Group of Independent Stakeholders on Administrative Burdens, the Chair of which, Edmund Stoiber, was a guest of the Committee on Legal Affairs in November 2009 and June 2010, is welcomed in this regard.
· Õiguse lihtsustamine ja ühtlustamine
· Simplified and codified law
Selles kontekstis tuleb vaadelda komisjoni õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kolmandat arenguaruannet, mis sisaldab teavet konkreetseid ettepanekuid ja komisjoni töökava.
In this context, the Commission’s Third Strategic Review of Better Regulation in the European Union, which contains information on specific proposals and a schedule of the Commission’s work, should be examined.
Parlament peab tugevdama oma toetust strateegiale ning selle protsessi üldistele eesmärkidele, kuigi õiguskomisjoni kogemus õiguse uuendamisega uuesti sõnastamise ja kodifitseerimise teel viitab institutsioonidevahelise koostöö parandamise võimalusele.
Parliament should underline its support for the strategy and the overall objectives of the process, although the Committee on Legal Affairs experience of updating legislation by means of recasting and codification indicates that there is an opportunity to improve interinstitutional cooperation.
Kuus aastat pärast paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe allkirjastamist saab teha teatud järeldusi ning kaaluda selle koostöö edasist parandamist.
Six years after the signing of the Interinstitutional Agreement on Better Lawmaking, certain conclusions may be drawn and consideration given to how to improve this cooperation further.
Õiguskomisjoni arvates pole juba olemasolevasse projekti vastavate kokkulepete kohta muudatusettepanekuid teha vaja (ka mõjuhinnangute ühise lähenemisviisi korral).
The Committee on Legal Affairs does not consider it necessary in this report to propose amendments to the relevant agreements (or to the Common Approach to Impact Assessment).
Seevastu juhitakse raportis tähelepanu olulistele märkustele, mis sisalduvad parlamendireformi töörühma lõppraportis ning 9. veebruari 2009 resolutsioonis parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete läbivaadatud raamkokkulepe kohta.
The report does, however, draw attention to the vital recommendations set out in the final report of the Working Party on Parliamentary Reform as well as in the resolution of 9 February 2010 on a revised Framework Agreement on relations between the European Parliament and the Commission.
Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega juhib komisjon erilist tähelepanu Euroopa kodanikualgatusele, mis võimaldab kodanikel Euroopa õigusloomes aktiivselt osaleda.
Following the entry into force of the Lisbon Treaty, the Committee draws particular attention to the European citizens’ initiative, which will enable citizens to play an active role in the drafting of European law.
Mainida tuleb ka lepinguga sätestatud uut jaotust delegeeritud aktideks ja rakendusaktideks.
It is also worth noting the new distinction under the Lisbon Treaty between delegated and implementing acts.
parema õigusloome kohta – Euroopa Komisjoni 15. aruanne vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9
on better lawmaking - 15th annual report from the Commission pursuant to Article 9 of the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality
A. arvestades, et Lissaboni lepingus asetatakse Euroopa Parlamendi õigusloomeprotsessis nõukoguga võrdsetele alustele seadusandliku tavamenetluse kohaselt;
A. whereas the Lisbon Treaty places Parliament on an equal footing with the Council in lawmaking under the ordinary legislative procedure,
B. arvestades, et Lissaboni leping annab Euroopa Liidu kodanikele lepinguga kasutusele võetud Euroopa kodanikualgatuse abil õiguse taotleda õigusloomeprotsessi alustamist;
B. whereas the Lisbon Treaty, by introducing the European Citizens’ Initiative, gives EU citizens the right to request a legislative procedure,
C. arvestades, et Euroopa Komisjon esitas 31. märtsil 2010 ettepaneku võtta vastu määrus, milles on sätestatud kodanikualgatuse esitamise kord ja tingimused;
C. whereas on 31 March 2010 the Commission submitted a proposal for a regulation setting out the procedures and conditions for the Citizens’ Initiative,
D. arvestades, et parlamendil on vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225 võimalus taotleda, et komisjon esitaks asjakohased ettepanekud küsimuste kohta, mille puhul ta peab aluslepingute rakendamisel vajalikuks liidu õigusakti vastuvõtmist;
D. whereas under Article 225 of the Treaty on the Functioning of the European Union Parliament may request the Commission to submit any appropriate proposal on matters on which it considers that a Union act is required for the purpose of implementing the Treaties,
E. arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud kodanike õiguste hulka kuulub ka õigus heale haldusele, mida ei ole võimalik saavutada ilma kodanikele arusaadavate selgete õigusaktideta,
E. whereas the citizens’ rights set out in the Charter of Fundamental Rights of the European Union include the right to good administration, which cannot be achieved without clear laws that the general public can understand,
3. nõuab tungivalt, et komisjon määraks kindlaks tähtajad, mille jooksul täidetakse parlamendi nõudmised vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225, ja viitaks eraldi raamlepingu kohasele kohustusele koostada aruanne kõikide õigusloomega seotud algatuste järelmeetmetest kolme kuu jooksul pärast õigusloomega seotud algatuse raportit ja esitada õigusloomega seotud ettepanek vähemalt ühe aasta jooksul;
Urges the Commission to give an undertaking regarding the deadlines by which it will meet requests made by Parliament pursuant to Article 225 of the Treaty on the Functioning of the European Union, with specific reference to the commitment under the framework agreement to draw up a report on the follow-up to all legislative initiative requests during the three months following adoption of a legislative initiative report and to submit a legislative proposal within a year at most;
Euroopa Majanduspiirkond ja Šveits ning takistused siseturu täielikul rakendamisel
on EEA-Switzerland: Obstacles with regard to the full implementation of the internal market
Raportöör: Rafał Trzaskowski
Rapporteur: Rafał Trzaskowski
– võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud vabakaubanduslepingut;
– having regard to the Free Trade Agreement of 22 July 1972 between the European Economic Community and the Swiss Confederation,
– võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumise lepingut, ning eriti selle I lisa isikute vaba liikumise kohta ning III lisa kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta;
– having regard to the Agreement of 21 June 1999 between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons, and in particular its Annex I on free movement of persons and Annex III on the recognition of professional qualifications,