natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8. toonitab vajadust näha naistele, kes on ebakindlates töösuhetes, ette ametiühingukaitse võimalus niisuguste õiguste osas nagu väärikas tasu, sünnituspuhkus, õiglane ja korrapärane tööaeg ning mittediskrimineeriv töökeskkond, mis on nende jaoks ülimalt olulised; palub liikmesriikidel muuta ametiühingutes osalemise takistamine karistatavaks ning ergutab liikmesriike pakkuma kergesti kättesaadavaid nõustamisteenuseid naistele, kes ei saa loota töönõukogu toetusele, nagu kodumajapidamistes töötavad naised; kutsub tööturu osalisi üles suurendama soolist võrdõiguslikkust oma kõigi tasandite organites;
Underlines the need to provide women in precarious jobs with the option of unionised protection of entitlements such as decent pay, maternity leave, fair and regular working hours and a non-discriminatory working environment, which are crucial for these women; calls on the Member States to penalise the imposition of obstacles to trade union participation and in general encourages the Member States, moreover, to provide low-threshold advisory services for women who cannot receive support from a works council, for example employees in private households; calls on the social partners to improve gender parity in their bodies at all levels;
12. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kavandama ja rakendama meetmeid, mille abil tütarlapsed ja noored naised saavad hea hariduse, koolituse ja väljaõppe ning millega toetatakse eriti sisserändaja taustaga tütarlapsi ja noori naisi; rõhutab lisaks sellele, et lapse sünni tõttu koju jäänud naised peavad aktiivselt tegutsema tööle naasmise nimel;
Calls on the Commission and Member States to plan and implement measures to facilitate satisfactory education, training and studies for girls and young women, providing particular support for girls and young women with a migration background; stresses, in addition, the need for women, after stopping work because of the birth of a child, to actively pursue a return to work;
16. võtab endale eesmärgiks kujundada standardtöökohti tulevikus hea töö põhimõtte kohaselt ja mitte muuta neid ebakindlateks töökohtadeks; nõuab tööjõuturgude paremat reguleerimist rangema töökontrolli abil, et vähendada ebakindlate töökohtade arvu;
Advocates standard jobs being arranged in future in accordance with 'good work' principles, and not being converted into precarious jobs; considers that job markets should be better regulated through stringent labour inspections, with the aim of reducing precarious employment;
20. juhib tähelepanu uuringutele, mis on näidanud, et ebakindlatele töösuhetele, kus võidakse eirata minimaalseid tervise- ja ohutusnorme, on omane kõrgem vigastuste määr ja suurem haiguste oht ja kokkupuude ohtudega; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama oma töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete järelevalvet ning pöörama seejuures erilist tähelepanu naistöötajate eririskidele;
Points out that studies have shown that precarious employment, in which minimum health and safety standards may be ignored, carries higher injury rates and a greater risk of disease and exposure to hazards; calls, therefore, on the Commission and the Member States to enhance their monitoring of minimum health and safety requirements in the workplace, paying particular attention to the specific risks to female workers;
27. tunneb heameelt ebakindla töö õigustega tagatud tööks muutmise katseprojekti üldeesmärkide üle, ning toonitab vajadust pöörata projekti elluviimisel erilist tähelepanu ebakindla töö soopõhisele olemusele;
Welcomes the overall objectives of the pilot project to encourage conversion of precarious work into work with rights, and underlines the need to pay particular attention to the gendered nature of precarious work in implementing the project;
Kuigi ebakindel töö on olnud pikka aega oluline teema, on just praegune majandus- ja finantskriis toonud ebakindla töö tähelepanu keskmesse ja eelkõige ebakindlates töösuhetes naiste küsimus on muutunud äärmiselt pakiliseks.
Although precarious work has long been an important topic; the current economic and financial crisis has made a focus on precarious work and especially the issue of women in precarious employment became very urgent.
Kriisil on olnud ebakindla töö nähtusele kahesugune mõju.
The crisis has had a twofold effect on the phenomenon of precarious work:
Esiteks reageerisid kriisist tabatud äriühingud sellele ajutiste töötajate vähendamisega, näiteks tähtajaliste lepingutega töötajate osas, ning palkasid tööjõudu või töötajaid muud tüüpi ajutiste töösuhete alusel.
Firstly, companies hit by the crisis responded by reducing temporary employment, such as workers on fixed-term contracts, hired workforce or employees with other types of non permanent employment.
Teiseks võib kriisi pikemaajalisem mõju seisneda selles, et paljusid majanduslanguse ajal kaotatud alalisi töökohti ei taastata, vaid need asendatakse ebatüüpiliste töösuhetega, mis võimaldavad tööandjatel kanda tööhõiveriskid üle töötajatele, et suurendada võimalikult palju ettevõtte kasumit ja paindlikkust.
The second, more long-term effect of the crisis may be that many of the permanent jobs lost during the recession, will not be re-established, but will be replaced by atypical employment schemes, allowing the employers to shift the employment risks onto the workers, in order to maximize corporate profit and flexibility.
Naiste osakaal on ebakindlas töös liiga suur; seetõttu on eespool mainitud kahjulikel tagajärgedel ebaproportsionaalne mõju ebakindlates töösuhetes naiste olukorrale.
Women are overrepresented in precarious work; therefore the above negative effects have a disproportionate impact on the situation of precarious women workers.
Ebakindel töö ei ole mitte üksnes naiste ja meeste vahelise palgaerinevuse oluline põhjus, vaid ka takistus karjäärivõimalustele, millega kaasnevad paremad töökohad ja tööalane enesetäiendamine.
Precarious work is not only a great cause of the pay gap between women and men, but it is also an obstacle to career prospects leading to better jobs and professional development.
Ebakindlate töösuhete küsimust on käsitletud mitmes Euroopa Parlamendi resolutsioonis erinevate teemadega seoses, kuid ebakindlates töösuhetes naiste olukorda ei ole tervikuna siiski käsitletud.
The issue of precarious employment has appeared in several resolutions of the European Parliament, in several contexts, however the situation of precarious women workers has not been addressed in its entirety.
Ebakindla töö määratlus
Definition of precarious work
Ebakindel töö viitab mittestandardse töösuhte tüübile, mida iseloomustavad peamiselt järgmised omadused:
Precarious work refers to a type of ‘non-standard’ employment mainly characterised by the following:
· väike või puuduv töökohakindlus, mis tuleneb töö ajutisest ja sageli juhuslikust vormist, millele on omased lepingud, mis sisaldavad ebasoodsaid tingimusi, või kirjalike lepingute puudumine, näiteks tähtajaliste ja mittevabatahtlike osaajatöö lepingute ning määratlemata tööaja ja tööülesannete korral, mis muutuvad vastavalt tööandja tahtele;
· Little or no job security due to the non-permanent, often casual form of employment with contracts containing poor conditions or no written contract like temporary, involuntary part-time contract, uncertain working hours, changing functions at the employer’s will,
· madalatasemeline tasustamine, mis võib olla isegi mitteametlik või ebakindel;
· Low level of payment, which can even be unofficial and uncertain,
· sotsiaalkaitse õiguste ja tööhõivega seotud hüvede puudumine;
· Lack of social protection rights and employment benefits,
· diskrimineerimisvastase kaitse puudumine;
· No protection against discrimination,
· piiratud või puuduvad väljavaated tööturul edasijõudmiseks;
· Limited or no prospect for advancement in the labour market,
· töötajatel puudub kollektiivne esindus;
· Workers do not have collective representation,
· töökeskkond, kus puuduvad tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuded.
· Work environment without minimum safety and health standards.
Ebakindluse tõttu lisanduvad veel elemendid, mis suurendavad riske ja kindlustamatust, näiteks madal kvalifikatsioon, töötuse perioodid, kutseõppe puudumine, terviseprobleemid, hooldamiskohustused.
Precariousness adds up elements that increase risks and insecurity such as low qualification, unemployment spells, no vocational training, health problems, caring duties.
Kui sellele lisaks seisab töötaja silmitsi väga lühiajalise lepinguga või osalise tööaja või väga lühikeste tööperioodidega, võivad teda ohustada ebapiisavad sotsiaalkaitse õigused ning ilmajäämine ametiühinguliikmesusest ja kollektiivläbirääkimistest, samuti töökoha sotsiaalsetest kontaktidest ja toest.
If on top of this the worker faces a very short term contract or part time or very short working spells, there is a risk of poor social protection rights and exclusion from trade union coverage and collective bargaining as well as from workplace social contacts and support.
Esile kerkivad ohud, mis seisnevad töötavate vaeste olukorda sattumises ja mitteametlikus töötamises, millel on kahjulikud tagajärjed sotsiaalkaitsele ja pensioniõigustele.
Risks of working poor situation and undeclared work with negative consequences on social protection and pensions rights arise.
Ebakindla töö soopõhine olemus
The gendered nature of precarious work
Majandussektorid, kus osaajatöö on äriühingu tasandil kõige rohkem levinud, kuuluvad kõik teenindussfääri, eelkõige sellistes valdkondades nagu majutus ja toitlustus, haridus, tervishoid ja sotsiaaltöö ning muude kogukondlike, sotsiaal- ja isikuhooldusteenuste osas, teisisõnu: tegemist on sektoritega, kus naistöötajate osakaal on tööjõus kõige suurem.
The sectors of economic activity where part-time work is most widespread at company level are all within the services sector, especially in hotels and restaurants, education, health and social work, and other community, social and personal services, in other words: sectors with the highest proportion of female employees in the workforce.
Nagu varasemad uuringud on näidanud, esineb paljudes äriühingutes osaajatöö üksnes naiste hulgas ning koguni 55 protsendis sellise töösuhtevormiga ettevõtetest ei tööta ükski mees osaajatööl põhineva töösuhte alusel.
As previous studies have shown, in a large number of companies part-time work occurs exclusively among women, with as many as 55% of establishments with this form of work not having a single man among their part-time workforce.
Värskeimate andmete kohaselt töötab 31,5%
According to latest available data, 31.5
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en töötavatest naistest osalise tööajaga (30 tundi nädalas või vähem) ning töötavate meeste hulgas on selleks näitajaks seevastu 8,3%.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en % of employed women work part-time (30 or less hours per week) compared with only 8.3% of employed men.
Põllumajandussektoris on naiste osakaal osaajatöös isegi veelgi suurem, st 86%
In the agricultural sector, women are even more overrepresented in part-time employment with 86%
http://osha.europa.eu/en/sector/agriculture/index_html/women naistöötajatest töötab osalise tööaja alusel.
http://osha.europa.eu/en/sector/agriculture/index_html/women of female workers working part-time.
Lisaks negatiivsetele finantstagajärgedele sissetuleku ja pensionite osas, ei saa osalise tööajaga töötajad nii palju abi ja sotsiaalset tuge kui täistööajaga töötajad ning nad on ka meeskonnatöösse vähem kaasatud.
Apart from the negative financial consequences in terms of income and pensions, part-time workers do not get as much assistance and social support as full-time workers, they are less involved in team work.
Raskem on asuda ka järelevalvealastele töökohtadele.
It is also more difficult to accede to supervisory positions.
Märkida tuleb, et 36% kõrgelt haritud meestest (kõrgharidus või kõrgem haridusaste) töötab juhina, samas kui kõrgelt haritud naiste seas on vastav näitaja üksnes 15%.
It is to be noted that 36% of highly educated men (graduate level or above) work as managers against only 15% of highly educated women .
Neljandal Euroopa töötingimuste uuringul põhinevad uurimused näitavad, et keskmine tööalane konkurentsivõime on naistöötajate puhul väiksem.
Research based on the 4 th European Working Conditions Survey shows that average employability is lower for female workers.
Elementide suhtes, mis aitavad kaasa tööalase konkurentsivõime erinevuse loomisele, näitavad tulemused, et kuigi tööalase konkurentsivõime element „ametlik koolitus” on naiste puhul kõrgemal tasemel, on kaks muud tegurit, nimelt õppimine ja tööülesannete rotatsioon, naiste puhul palju madalamal tasemel.
In relation to elements that contribute creating the employability gap, findings show that while the ‘formal training’ element of employability is higher for women, the other two factors, namely learning and task rotation, are much lower for women.
Ei ole üllatav, et töökohad, mis on esirinnas kindlustamatuse osas, ei ole seda mitte tööalase konkurentsivõime osas, mis mõjutab eelkõige naisi ja noori töötajaid.
Not surprisingly, jobs that score high in terms of insecurity score also poorly in terms of employability, affecting especially women and younger workers.
Lepingulised töösuhted
The contractual employment form
Väga ebakindlad töösuhte vormid hõlmavad suulisi töölepinguid, lepinguid, milles kehtestatud tööaeg on lühem kui 10 töötundi nädalas, ning väga lühiajalisi tähtajalisi lepinguid, mis on sõlmitud kuueks kuuks või lühemaks ajaks.
Very precarious forms of work includes non-written employment contracts, contracts of less than 10 working hours a week and very short fixed term contracts of six months or less.
Varasemad EUROFOUNDi uuringud näitavad, et ajutiste ja mittevabatahtlike osalise tööajaga töölepingute osakaal on väga suur niisugust tüüpi töökorralduses, mida kutsutakse nn pealesunnitud tööks.
Earlier Eurofound research reveals that non-permanent and involuntary part-time employment contracts are overrepresented in the type of work organisation called ‘constrained work’.
Niisugust tööd iseloomustab töökohal tegevusvabaduse puudumine, võimatus pidada arutelusid töötingimuste või töökorralduse üle üldiselt ning töö osas nõudmiste esitamise võimaluse puudumine.
Such work is characterised by an absence of autonomy at work, the impossibility of holding discussions about working conditions or work organisation in general, and a lack of demands in the work.
Niisugune töökorralduse vorm esineb tavapäraselt klassifitseerimata ja madalat kvalifikatsiooni nõudvate käsitsi tehtavate tööde puhul ning naiste osakaal selles on suurim kõige noorema (alla 25 eluaasta) ja kõige vanema (55 eluaastat ja üle selle) vanuserühma puhul.
This form of work organisation is typically found in unclassified and unskilled manual jobs and has the highest proportion of women in the youngest (under 25 years) and oldest (55 years+) age groups.
Soolisest aspektist vaadatuna on väga ebatüüpiliste lepingute või ebatüüpilise töökorralduse alusel töötavate meeste (22%) ja naiste (21%) osakaal sarnane vanuses 15–29 eluaastat.
From a gender perspective, a similar proportion of men (22%) and women (21%) aged 15 to 29 years hold very atypical contracts or have atypical work arrangements.
Siiski on sooline erinevus väga ebatüüpilise töö osas suurem vanemates vanuserühmades, seades ebasoodsasse olukorda just naised.
However, the gender gap in relation to very atypical work is wider in the older age groups, to the disadvantage of women.
Sissetulek: diskrimineerimine palga osas
Income: Wage discrimination
Euroopas on meeste ja naiste palgaerinevus umbes 18% (Eurostati 2008. aasta näitaja), mis tähendab, et naiste tunnipalk on keskmiselt viiendiku võrra väiksem kui meeste tunnipalk.
In Europe, the gender pay gap stands at about 18 % (2008 figure from Eurostat), which means that the hourly pay of women is on average almost a fifth less than that of men.
Selle arvnäitaja puhul ei ole aga arvesse võetud töötatud tundide erinevusi, eri tüüpi lepinguid jne.
This figure, however, does not take into account differences in the number of hours worked, different types of contracts, etc.
Soolist ebavõrdsust võib suures osas seletada asjaoluga, et naised kalduvad sagedamini asuma osaajatööle (vt eespool esitatut), katkestavad perekohustustest tulenevalt tööstaaži rohkem ja pikemaks ajaks, mis vähendab nende töökogemuse üldkestust, töötavad halvemalt tasustatavates tööstusharudes ja halvalt tasustatavates sektorites, millele on omane väiksem kollektiivne esindatus ja läbirääkimiste pidamise võimalus.
The gender gap can in large measure be explained by the fact that women tend to engage more often in part-time work (see above), take more and longer career breaks due to family obligations, which reduces the overall length of their work experience, work in lower-paid industries and in low-paid sectors with less collective representation and bargaining power.
Uuringud on lisaks näidanud, et soolised rollid lastehoolduses seletavad erinevuse täiendavaid osasid.
Research has further shown that gendered roles in childcare explain additional parts of the gap.
Et kergendada hooldus- ja majapidamistööde koormat ja vähendada pingeid töö-, era- ja pereeluga seotud kohustuste vahel, otsustavad töötavad naised sageli suunata majapidamistööd koduabilistele, kes on suuremalt jaolt samuti naised.
In order to ease the burden of care and domestic work and to resolve the tensions between work, private and family responsibilities, working women often choose to pass on the housework to domestic workers, most of whom are also women.
Koduabiliste tehtava töö peamiseks iseärasuseks on lisaks selle ebakindlale olemusele asjaolu, et seda ei väärtustata piisavalt.
The main characteristics for the work domestic workers do, besides its precarious nature, is that it is undervalued.
Selle tulemusena saab koduabilistele sageli osaks ebavõrdne, ebaõiglane või kuritarvituslik kohtlemine.
As a result domestic workers are often subject to unequal, unfair, or abusive treatment.
Naissoost migrandid
Migrant women
Vähem arenenud riikidest pärit naised jätavad sageli maha oma lapsed ja perekonna, et töötada muus riigis madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel ebakorrapärastes tingimustes või isegi ebaseaduslikult.
Women from less developed countries, often leave their children and families to work in another country in low-skilled jobs, amongst irregular circumstances, or even illegal employment.
Paljudel juhtudel ei ole nad teadlikud on õigustest ning nende kohaliku keele oskus on piiratud, mis muudab nende olukorra veelgi kaitsetumaks.
In many cases they are unaware of their rights and they have a limited knowledge of the local languages which makes their situation even more vulnerable.
Need naised kannatavad sageli kuritarvitamise, väärkohtlemise, vägivalla ja seksuaalse kuritarvitamise all või ei saa tehtud töö eest üldse palka.
These women often suffer from abuse, mistreatment, violence, sexual abuse, or are not being paid for their work at all.
Sageli ei julge õigusvastastes töösuhetes inimesed pöörduda ametivõimude poole, et anda niisugustest juhtumitest teada, kuna nad saadetakse kohe päritoluriiki tagasi.
Those in illegal employment often do not dare to turn to the authorities to report such cases, as they are directly sent back to the country of origin.
Teadusuuringute puudumine
Lack in research
Praegu valitseb väga tõsine puudus ajakohaste ebakindlat tööd ning eelkõige naisi ja ebakindlat tööd käsitlevate teadusuuringute osas.
Today there is a very serious lack of up to date research on the subject of precarious work and especially women and precarious work.
See tähendab, et tuleviku üks peamine ülesanne on investeerida ebakindlat tööd ja soolist mõõdet käsitlevatesse teadusuuringutesse ja neid algatada.
This means that one of the major tasks of the future is to invest in and engine research on precarious work and the gender dimension.
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS
Opinion of the Committee on Employment and Social Affairs
Arvamuse koostaja: Thomas Händel
Rapporteur: Thomas Händel
A. arvestades, et peamiselt naised on ebakindlates töösuhetes ja et hoolimata kehtivast õiguslikust raamistikust esinevad naiste puhul ELis endiselt suured erinevused tööhõivevõimalustes, töö kvaliteedis, äraelamiseks vajalikus sissetulekus ja võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu saamisel;
A. whereas it is primarily women who work in precarious employment, and whereas despite the existing legislative framework, there continue to be major differences in the EU for women with regard to employment opportunities, quality of work, living income and equal pay for equal work and work of equal value;
B. arvestades, et ebakindlates töösuhetes olevate naiste ülemäärane osakaal on põhiline tegur, mis soodustab endiselt suuri soolisi palgaerinevusi; arvestades seetõttu, et naiste töökohtade kvaliteedi parandamine aitab vähendada soolisi palgaerinevusi;
B. whereas the over-representation of women in precarious work is a key contributing factor to the gender pay gap, which remains at a persistent high level; whereas therefore improving the job quality for women will reduce the gender pay gap,
C. arvestades, et EL on endiselt pühendunud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega seotud kohustuse täitmisele; arvestades, et tööhõivepoliitikas tuleb aktiivselt edendada naiste ja meeste võrdseid võimalusi;
C. whereas the EU remains committed to gender equality mainstreaming;whereas, within employment policies, equal opportunities for women and men need to be actively promoted,
D. arvestades, et on oht, et naised peavad teatavas olukorras, eriti rasedana või rinnaga toitmise ajal, töötama kõlbmatutes tingimustes, mistõttu tuleb nende olukorrale pöörata erilist tähelepanu;
D. whereas in some contexts women are at risk of being subjected to working conditions which are not decent, and whereas they therefore deserve special attention in this regard, in particular to pregnant women and women that are breastfeeding,
E. arvestades, et globaliseerumine, praegune üldine majanduslik taust ja tehnoloogia areng põhjustavad muutusi töösuhetes ning töötajate ülesannetes;
E. whereas globalisation and the current economic background, as well as technological progress, are changing employment relationships and the content of workers’ tasks,
F. arvestades, et ebakindlates töösuhetes olevad naised ei ole tõenäoliselt oma õigustest teadlikud ning on suurem oht, et neil ei ole juurdepääsu õiguskaitsele ja/või nad vallandatakse ebaseaduslikult;
F. whereas women in precarious employment are less likely to know their rights and are exposed to a greater risk of exclusion from legal protection and/or of wrongful dismissal,
G. arvestades, et tuleks rõhutada, et kõikidel töötajatel, sealhulgas ebakindlates töösuhetes olevatel naistel, on õigus kutsealasele koolitusele ja täiendõppele;
G. whereas the importance should be emphasised of the right of all workers, including women in precarious employment, to vocational education and training,
H. arvestades, et ebakindlates töösuhetes olevate naiste arvu kasvuga suureneb naiste vaesusrisk,
H. whereas the growing number of women in precarious employment increases the risk of poverty among women,
4. kutsub komisjoni üles kasutama uut tööhõivestrateegiat, et kaasata ebakindlates töösuhetes olevad naised nende töö staatusest olenemata sotsiaalkindlustus- ja tööõigusaktidega tagatud kaitse süsteemidesse;
Calls on the Commission to use the new employment strategy to strive for the inclusion of women in precarious employment in social security systems and employment protection systems, irrespective of the status of their work;