natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Artiklis 24 esitatakse menetlus, mis viiakse läbi vastavalt komisjoni hiljem vastu võetavatele eeskirjadele ja mille abil liikmesriigid võivad taotleda kalaliikide IV lisasse lisamist.
Article 24 envisages a process, conducted along the lines of rules to be adopted by the Commission, whereby Member States can apply to have species of fish added to Annex IV.
Artikli 24 lõikes 6 on sätestatud järgmist:
Article 24(6) provides that:
Asjaomased liikmesriigid võivad oma äärepoolseimate piirkondade puhul, millele on osutatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 [nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349], teha ettepaneku liikide lisamiseks IV lisa eraldi osasse.
Member States concerned may propose in respect of their outermost regions, as referred to in Article 299(2 ) of the Treaty establishing the European Community [now Article 349 TFEU], the addition of species to be included in a separate part of Annex IV.
Selle sätte eesmärk on selge, kuid seda ei saa pidada „konkreetse[ks] meetme[ks], mille eesmärk on määrata eelkõige kindlaks asutamislepingu sätete nende piirkondade suhtes kohaldamise tingimused” Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 tähenduses.
The purpose is this provision is clear, but it can be hardly regarded as constituting "specific measures aimed, in particular, at laying down the conditions of application of the Treaties to those regions" within the meaning of Article 349 TFEU.
Lisaks ei ole asjaomase määruse põhjendustes ega ka hilisemas muutmise määruses mitte mingisugust viidet artiklis 349 osutatud äärepoolseimatele saarepiirkondadele.
Moreover, there is no reference whatsoever in the recitals to the Regulation or in the subsequent amending regulation to the remote island regions referred to in Article 349.
Lisaks sellele ei põhjendata komisjoni ettepaneku seletuskirjas ega kavandatava muutmise määruse preambulis teise õigusliku aluse kasutamist.
Furthermore, the Commission's proposal provides no justification for recourse to the second legal basis either in the explanatory memorandum or in the preamble to the proposed amending regulation.
Sobiva õigusliku aluse valikut käsitlevas kohtupraktikas räägitakse sellest kui õigusakti „raskuskeskme” leidmisest.
The Court's case-law dealing with the choice of appropriate legal basis speaks of the exercise as one of finding the "centre of gravity" of the legislative measure.
Ei ole kahtlust, et asjaomase määruse raskuskeskmes on Euroopa Liidu lepingu artikli 43 lõikes 2 hõlmatud valdkond.
There is no question that the centre of gravity of the regulation lies in the field covered by Article 43(2) TEU.
Nagu õigusteenistus on õigesti tähelepanu juhtinud, käsitleb ettepanek üksnes vesiviljeluse edendamisega seotud küsimusi.
As the Legal Service has rightly pointed out "the proposal only deals with matters related to the promotion of aquaculture".
Viide Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimatele saarepiirkondadele on marginaalne ega ole mingil juhul piisav, et õigustada kahe õigusliku aluse kasutamist.
The reference to the remote island regions referred to in Article 349 TFEU is marginal and by no means sufficient to justify recourse to two legal bases.
V. Järeldus ja soovitus
V. Conclusion and Recommendation
Eespool mainitut silmas pidades on selge, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 on kõnealuse ettepaneku jaoks ainus asjakohane õiguslik alus.
In light of the foregoing it is clear that Article 43(2) TFEU is the sole appropriate legal basis for this proposal.
Sellest tulenevalt otsustas õiguskomisjon 28. aprillil 2010 toimunud koosolekul ühehäälselt
At its meeting of 28 April 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Lõpphääletuse ajal olid kohal: Klaus-Heiner Lehne (esimees), soovitada, et kiidaksite ainsa asjakohase õigusliku alusena heaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), Luigi Berlinguer (Vice-Chair), Evelyn Regner (Vice-Chair), Sebastian Valentin Bodu (Vice-Chair), Kurt Lechner (rapporteur), Piotr Borys, Sergio Gaetano Cofferati, Christian Engström, Eva Lichtenberger, Antonio López-Istúriz White, Antonio Masip Hidalgo, Bernhard Rapkay, Francesco Enrico Speroni, József Szájer, Alexandra Thein, Diana Wallis, Cecilia Wikström, Tadeusz Zwiefka , to recommend that you adopt Article 43(2) of the Treaty on the functioning of the European Union as the sole appropriate legal basis.
Interneti haldamise järgmised sammud
on internet governance: the next steps
Raportöör: Francisco Sosa Wagner
Rapporteur: Francisco Sosa Wagner
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS.................................................17
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 18
kultuuri- ja hariduskomisjonI ARVAMUS............................................................20
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................21
õiguskomisjonI ARVAMUS ............................................................................................24
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................25
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonI ARVAMUS ...........27
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 28
interneti haldamise järgmiste sammude kohta
on internet governance: the next steps
– võttes arvesse komisjoni teatist „Interneti haldamine: järgmised sammud” ( KOM(2009)0277 );
– having regard to the Commission Communication entitled ‘internet governance: the next steps’ ( COM(2009)0277 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kaitsmine laiaulatuslike küberrünnakute ja häirete eest: valmisoleku, turvalisuse ja vastupidavuse suurendamine” ( KOM(2009)0149 );
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Protecting Europe from large scale cyber-attacks and disruptions: enhancing preparedness, security and resilience’ ( COM(2009)0149 ),
– võttes arvesse oma 14. oktoobri 1998. aasta resolutsiooni globaliseerumise ja infoühiskonna kohta: vajadus tugevdatud rahvusvahelise koordineerimise järele
– having regard to its resolution of 14 October 1998 on globalisation and the information society: the need for strengthened international coordination
– võttes arvesse oma 19. veebruari 2001. aasta resolutsiooni interneti organiseerimise ja juhtimise kohta – rahvusvahelised ja Euroopa poliitilised küsimused 1998–2000
– having regard to its resolution of 19 February 2001 on the organisation and management of the internet - international and European policy issues 1998-2000
– võttes arvesse oma 2. aprilli 2001. aasta resolutsiooni järgmise põlvkonna interneti kohta: vajadus ELi teadusalgatuse järele
– having regard to its resolution of 2 April 2001 on the next generation internet: the need for an EU research initiative
– võttes arvesse oma 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste ja ajakirjandusvabaduse kohta Tuneesias ning hinnangu kohta Tunises toimunud infoühiskonna maailma tippkohtumisele
– having regard to its resolution of 15 December 2005 on human rights and freedom of the press in Tunisia and evaluation of the World Summit on the Information Society in Tunisia
ELT C 286E, 23.11.2006, lk 495. ;
OJ C 286E, 23.11.2006, p.495. ,
– võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta internetis
– having regard to its resolution of 6 July 2006 on freedom of expression on the internet
ELT C 303E, 13.12.2006, lk 879. ;
OJ C 303E, 13.12.2006, p.879. ,
– võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni 12.–15. novembril 2007. aastal Rio de Janeiros peetud teise Interneti valitsemise foorumi kohta
– having regard to its resolution of 17 January 2008 on the second Internet Governance Forum, held in Rio de Janeiro from 12 to 15 November 2007
ELT C 41E, 19.2.2009, lk 80. ;
OJ C 41E, 19.2.2009, p.80. ,
– võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta soovitust nõukogule turvalisuse ja põhivabaduste tugevdamise kohta internetis
– having regard to its recommendation to the Council of 26 March 2009 on strengthening security and fundamental freedoms on the Internet
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0194 . ;
Texts adopted, P6_TA(2009)0194 . ,
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi ( A7-0185/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Culture and Education, the Committee on Legal Affairs and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0185/2010 ),
A. arvestades, et internet on väga tähtis ülemaailmne kommunikatsioonivahend, millel on tohutu mõju kogu ühiskonnale;
A. whereas the internet is a critical global means of communication with a tremendous impact on society as whole,
B. arvestades, et interneti haldamine hõlmab muu hulgas põhiõiguste ja -vabaduste kaitse ja tagamise, internetile juurdepääsu ja selle kasutamisega ning selle haavatavusega küberrünnakute suhtes seotud küsimusi;
B. whereas internet governance involves issues relating to protection and guarantee of fundamental rights and freedoms, access to and use of the internet and its vulnerability to cyber attack, etc.,
C. arvestades, et küberkuriteod on muutunud järjest suuremaks ohuks info- ja sidetehnoloogial põhinevatele ühiskondadele, ning arvestades, et õhutamine terroristlikele rünnakutele, vihavaenust tingitud kuritegudele ja lapspornole on suurenenud ning ohustavad inimesi, sealhulgas lapsi;
C. whereas cybercrime is posing an increasing threat to societies that rely on ICT, and whereas incitement to commit terrorist attacks, hate-based crimes , and child pornography have increased and are endangering individuals including children,
D. arvestades, et küberkuritegude, interneti jurisdiktsiooni ja pilvandmetöötluse ristumine interneti haldamises tekkiva aspektina Euroopa tasandil on väga oluline;
D. whereas the intersection between cybercrime, internet jurisdiction and cloud computing as an emerging internet governance aspect at the European level is of great importance,
E. arvestades, et interneti haldamise mõned aspektid on seotud internetiaadresside ja muude valdavalt tehniliste küsimustega ning nendes valdkondades tegutsevad sellised üksused nagu Interneti nimede ja numbrite määramise korporatsioon (ICANN), Internet Assigned Numbers Authority (IANA), Interneti-ehituse töökond (IETF), piirkondlikud interneti-registrid jt;
E. whereas aspects of internet governance concern internet addressing and other predominantly technical issues, in which areas entities such as the Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN), the Internet Assigned Numbers Authority (IANA), the Internet Engineering Task Force (IETF) , the Regional Internet Registries and other entities are active,
F. arvestades, et interneti haldamises on domineeriv ja positiivne suunav roll kuulunud siiani erasektorile; arvestades, et üldstrateegia kujundamisel tuleks siiski suurendada avalike asutuste rolli;
F. whereas, in connection with internet governance, the private sector has so far had a prevailing and positive guiding role; whereas, however, the role of public bodies should be strengthened when defining overall strategy,
G. arvestades, et valitsustel on suur roll haldamise laiemate aspektide puhul avalike huvide kaitseks, eelkõige põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks ja tagamiseks ning seoses interneti turvalisuse, usaldusväärsuse ja töökindlusega, aga erasektor asub olulisele juhtpositsioonile, pakkudes vajalikke investeeringuid, oskusteavet ja ettevõtlusalgatusi;
G. whereas governments have an important role regarding broader governance aspects in defence of the public interest, in particular to protect and guarantee fundamental rights and freedoms, as well as regarding the security, integrity and resilience of the internet, while the private sector assumes a crucial role in providing the necessary investment, expertise and entrepreneurial initiative,
H. arvestades, et ülemaailmne Interneti haldamise foorum (IGF) ning mitmesugused riiklikud ja piirkondlikud foorumid pakuvad võimalust interneti paljude huvirühmade dialoogiks;
H. whereas the global Internet Governance Forum (IGF) and various national and regional fora are important arenas for multi-stakeholder internet policy dialogue,
I. arvestades, et Euroopa Parlament ja teised Euroopa institutsioonid on pikka aega seisnud selle eest, et internet oleks avatud ülemaailmne avalik hüve,
I. whereas the European Parliament and the other European institutions have a long-standing commitment to the internet as an open global public good,
4. rõhutab eelkõige vajadust tugevdada altpoolt tulevate algatuste ja e-demokraatia arengut, samal ajal tagades oluliste kaitseabinõude võtmist avaliku ja erasektori osalejate kasutatavate uute jälgimis-, kontrolli- ja tsenseerimisviiside vastu, nii et vabadus internetile juurde pääseda ja eraelu kaitse oleksid reaalsed, mitte kujutletavad;
Underlines especially the need to enhance the evolution of ‘bottom-up’ approaches and of e-democracy, while simultaneously ensuring that significant safeguards are established against new forms of surveillance, control and censorship by public or private actors, so that the freedom of internet access and the protection of private life are real and not illusory;
6. tunnistab, et interneti üha intensiivsem kasutamine kodanike, tarbijate, ettevõtete ja ametiasutuste seas tähendab, et sellest kommunikatsioonivahendist on saamas üks ELi siseturu väljakujundamise põhitegur; rõhutab selles kontekstis vajadust asjakohase tarbijate ja intellektuaalomandi õiguste valdajate kaitse järele internetis; rõhutab ühtlasi, et tuleb tagada ka internetikasutajate kodanikuõigused ja -vabadused; tunnistab, et internet on oluline teabevahetuse ja tarbijate õiguste edendamise vahend;
Recognises that the intensified use of the internet by citizens, consumers, companies and authorities implies that this communication instrument is becoming one of the fundamental elements of the completion of the internal market within the EU; stresses in this context the need for appropriate protection of consumers and intellectual property rights holders on the internet; also stresses that internet users’ civil rights and freedoms must be guaranteed; recognises the importance of the internet as a way of providing information on and promoting consumers’ rights;
10. rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 nimetatud väärtused, millele liit on rajatud, on Euroopa Liidu põhiväärtused ja lõppeesmärgid; palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel seetõttu tagada, et kogu interneti haldamisega seotud tegevus oleks kooskõlas nende väärtuste ja eesmärkidega, eelkõige niisugustes ülemaailmsetes interneti haldamise foorumites, kus osalevad riigid, kelle väärtused erinevad oluliselt Euroopa omadest; on seisukohal, et konfliktide vältimiseks tuleks nende riikidega tõhustada rahvusvahelist dialoogi interneti reguleerimise küsimustes;
Underlines that the values on which the Union is founded, as expressed in Article 2 of the Treaty on European Union, are core values and end goals of the European Union; calls on the European Commission and the Member States therefore to ensure that all activities related to internet governance comply with these values and goals, in particular in those global internet governance fora where countries whose values differ greatly from those of Europe take part; considers that, in the interest of avoiding conflict, international dialogue should be stepped up with these countries in the area of internet regulation;
16. võtab samuti arvesse erilist vajadust kaitsta avaliku ja erasektori sidusrühmade ühiste meetmetega kõige kaitsetumaid isikuid, eelkõige alaealisi; kordab, et küberkuritegude ja lapsporno vastu võitlemisel peaks veebisaitide blokeerimise kaalumisele eelnema kriminaalse sisu kustutamine selle lähtekohas;
Takes also into consideration the special need to protect vulnerable persons, particularly minors, through a joint action by public and private stakeholders; reiterates that when combating cybercrime and child pornography, criminal content should be deleted at the source before considering websites being blocked;
i) ELi standarditele vastav läbipaistvus, mitmepoolsus, demokraatia ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitse,
(i) transparency, multilateralism, democracy and protection of fundamental rights and freedoms meeting EU standards;
ii) interneti infrastruktuuri avatuse, koostalitlusvõime, tehnoloogilise neutraalsuse ja katkematuse austamine,
(ii) respect for an open, interoperable, technologically neutral and ‘end-to-end’ nature of internet infrastructure,
iii) igapäevaselt ülemaailmseid internetiressursse haldavate erasektori üksuste väline avalik vastutuskohustus,
(iii) external public accountability of private-sector entities managing global internet resources on a day-to-day basis,
iv) ülemaailmse interneti haldamise edendamine paljusid sidusrühmi kaasavates protsessides osalemise ja ergutamise abil, samuti arenguriikide suurema osalemise tagamine,
(iv) promotion of global internet governance through interaction with and further encouragement of multi-stakeholder processes, also addressing the need to improve the participation of developing countries;
18. rõhutab, et EL peaks saavutama interneti haldamise põhimõtete rakendamise osas konsensuse ning kaitsma seda kindlalt rahvusvahelistes foorumites ja kahepoolsetes suhetes;
Stresses that the EU should develop a consensus implementation of the fundamental principles of internet governance and defend it firmly in international fora and bilateral relations;
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0133 . sätete üle, millega nähakse ette Euroopa kodanike ja tarbijate digitaalkeskkonna õiguste harta koostamine ja nn viienda vabaduse arendamine, mis võimaldab infosisu ja teadmiste vaba ringlust;
Texts adopted, P7_TA(2010)0133 . on drawing up a European Charter of Citizens’ and consumers’ rights in the digital environment and developing a ‘Fifth Freedom’ that enables the free circulation of content and knowledge;
i) interneti infrastruktuuri kaitse avatuse, kättesaadavuse, turvalisuse ja küberrünnakukindluse huvides,
(i) protection of internet infrastructure to safeguard openness, availability, security and resilience against cyber attacks,
ii) Euroopa sõltuvus valitseva turu lahendustest ja sellega seotud avaliku julgeoleku ohud ning
(ii) European dependencies on dominant market solutions and associated public security risks, and
iii) andmekaitse ja eraelu puutumatuse kaitse, eriti vaidluste lahendamise tõhusate rahvusvaheliste mehhanismide loomise abil; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama ettepanekut andmekaitsedirektiivi kohandamise kohta praegusele digitaalkeskkonnale vastavaks;
(iii) protection of data and privacy, in particular as regards the establishment of effective international mechanisms for dispute resolution; calls on the Commission to submit a proposal for the adaptation of the Data Protection Directive to the current digital environment;
24. rõhutab elektrooniliste teenuste, eelkõige elektroonilise allkirja turvalisuse tähtsust ja vajadust luua isikliku võtme infrastruktuur (PKI) üleeuroopalisel tasandil ning palub komisjonil asutada Euroopa valideerimisasutuste portaal eesmärgiga tagada elektroonilise allkirja kasutamise võimalus piiriülestes tehingutes ja suurendada internetis tehtavate tehingute turvalisust;
Stresses the importance of the security of electronic services, especially of electronic signatures, and of the need for the creation of the Public Key Infrastructure (PKI) at Pan-European level, and calls on the Commission to set up a European Validation Authorities Gateway in order to ensure the cross-border interoperability of electronic signatures and to increase the security of transactions carried out using the internet;
i) toetatakse ICANNi tööd domeeninimede süsteemi turvalisuse ja stabiilsuse tagamisel,
(i) supporting ICANN’s work on security and stability of the domain name system,
28. rõhutab, et suhtlusvõrkude edukus koos interneti tehniliste võimalustega (mälu ja infotöötlus) tekitab probleeme seoses andmete säilitamise ja arhiveeritud andmete kasutamisega; taunib seetõttu asjaolu, et praegu ei ole internetis veel „õigust unustamisele”;
Stresses that the success of social networks, together with the internet’s technical capacities in terms of memory and data processing, is giving rise to problems of data retention and the use of archived data; deplores the fact, in this respect, that there is currently no ‘right to forget’ on the internet;
33. toetab „eraelu kavandatud puutumatuse” põhimõtte edendamist, mille kohaselt tuleks uute tehnoloogiliste arenduste elutsüklisse viia võimalikult varakult sisse eraelu puutumatuse ja andmekaitse nõuded, tagades kodanikele ohutu ja kasutajasõbraliku keskkonna;
Supports the promotion of the ‘privacy by design’ principle, according to which privacy and data protection requirements should be introduced as soon as possible in the life cycle of new technological developments, assuring citizens a safe and user-friendly environment;
36. rõhutab Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) rolli ühtse Euroopa inforuumi loomisel; märgib, et ENISA võib mängida suurt rolli eelkõige võrgu- ja teabeturbe probleemide ärahoidmisel, lahendamisel ja neile reageerimisel, ning väljendab heameelt komisjoni tulevase ettepaneku üle ENISA ajakohastamiseks;
Stresses the role of the European Network and Information Society Agency (ENISA) in the creation of a single European information space; notes that ENISA can play an important role, in particular with respect to preventing, addressing and responding to network and information security problems, and welcomes the Commission’s forthcoming proposal for modernising ENISA;
– teadustöö prioriteetide kindlakstegemine Euroopa tasandil seoses võrgu töökindluse ning võrgu- ja teabeturbega ning teadmiste vahendamine potentsiaalsetele uurimisasutustele tööstuse vajadustest,
- identifying the research priorities, on a European level, in the areas of networking resilience and in network and information security, and offering knowledge of industry needs to potential research institutions;
– otsustajate tähelepanu juhtimine uutele tehnoloogiatele turbega seotud valdkondades,
- drawing the attention of decision-makers to new technologies in security-related areas;
– teabevahetuse foorumite arendamine ja liikmesriikide abistamine;
- developing forums for information-sharing and provide support to Member States;
39. on seisukohal, et komisjonil on keskne roll ELi sisemise organiseerimisega seotud kõikide aspektide algatamisel ja koordineerimisel, et tagada ühtne ELi lähenemisviis, muu hulgas IGFi suhtes;
Emphasises that ENISA’s support is focused on Member States with particular needs and recommends that ENISA continues developing forums for sharing of information between Member States and others;
i) arenguriikide suurem osalemine, pöörates tähelepanu nende osalemise rahastamisele,
(i) increased participation of developing countries, with attention paid to funding of their participation,
ii) suurem nähtavus meedias,
(ii) heightened visibility in the media,
iii) kohtumiste tõhusam korraldamine, nt üheaegselt toimuvate kohtumiste arvu vähendamise, ülemaailmse osalemise hõlbustamiseks kindla platvormi loomise ning suurema mitmekeelsuse abil,
(iii) more efficient organisation of meetings, e.g. by a reduction in the number of simultaneous meetings, the establishment of a stable platform to facilitate global participation, and greater multilingualism,
iv) parem koordineerimine ja koostöö ülemaailmsete, piirkondlike ja riiklike interneti haldamise foorumite vahel ning
(iv) better coordination and cooperation between global, regional and national internet governance fora, and