natgillin/translations-raw huggingface dataset:
51. rõhutab, et võltsimine toob kaasa töökohtade kadumise ja pärsib innovatsiooni, ning rõhutab, et piisav intellektuaalomandi õiguste kaitse ja selle tõhus rakendamine on globaalse majanduse aluseks; peab intellektuaalomandi õiguste kaitset, eriti kaubamärkide ja geograafiliste tähiste, nõuetekohast kaitset meie peamiste kaubanduspartnerite poolt ELi konkurentsivõime säilitamise ja parandamise vältimatuks tingimuseks; väljendab rahulolu selle üle, et komisjon on kindlalt kohustunud täitma olemasolevaid kohustusi;
Stresses that counterfeiting results in job losses and undermines innovation, and stresses that adequate IPR protection and effective enforcement are the bedrock of a global economy; regards the appropriate protection of IPRs, especially trademarks and geographical indications by our main trading partners as an indispensable requirement for preserving and improving the EU’s competitiveness; welcomes the Commission’s commitment to the enforcement of existing commitments;
Komisjoni dokumendis esitatakse lähikuudeks häid mõtteid, kuid see ei kujuta endast tõelist tulevikustrateegiat.
The Commission C ommunication sets us on the right track for the coming months, but does not offer a genuine strategy for the future
9. novembril 2010 avaldas Euroopa Komisjon teatise „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika”, milles käsitletakse Euroopa Liidu tulevast kaubandusstrateegiat.
On 9 November 2010 the Commission published its Communication on ‘Trade, Growth and World Affairs’ on the European Union’s future trade strategy.
Teatis, milles kirjeldatakse ELi 2020. aasta strateegia välisaspekte, on esmajoones 2006. aasta strateegia „Globaalne Euroopa” edasiarendus.
This paper, which is supposed to set out the external aspects of the EU’s 2020 strategy, is basically a continuation of the 2006 ‘Global Europe’ strategy.
Euroopa Parlament avaldas 2007. aastal koostatud raportis (selle autor on ka käesoleva raporti autor) arvamust strateegia „Globaalne Euroopa” kohta ja kiitis algatuse põhimõtteliselt heaks.
In 2007, in a report also drafted by the present rapporteur, the European Parliament took a position on the Global Europe strategy, which it welcomed in principle.
Komisjon ja parlament algatasid 2010. aastal strateegia hindamise.
In 2010, the Commission and Parliament embarked on an evaluation of the strategy.
Hinnangutes tuleb selgelt esile, et paljud strateegias „Globaalne Euroopa” nimetatud eesmärgid on veel saavutamata.
Their assessment clearly indicates that it has not yet proved possible to achieve a number of the stated objectives of the Global Europe strategy.
Raportöör kutsub seetõttu komisjoni, liikmesriike ja kõiki osalisi üles uurima, miks ei suudetud eesmärke saavutada, ja tegema sellest vajalikud järeldused.
The rapporteur therefore calls on the Commission, the Member States and all concerned to investigate why it has proved impossible to achieve many of these objectives and to draw the necessary conclusions.
Nagu on kirjas komisjoni viimati avaldatud dokumendis, ootab enamik toona püstitatud eesmärkidest täna veel täitmist.
As the Commission’s most recent publication indicates, most of the objectives set at the time have yet to be carried into effect.
Komisjoni tookordses dokumendis nimetatud meetmeid toetavad väited on loetletud 2007. aastal vastu võetud raporti „Globaalne Euroopa ja konkurentsivõime välisaspektid” ( 2006/2292(INI) ) seletuskirjas, need kehtivad veel ka täna ja seetõttu neid siinkohal ei korrata.
The arguments in favour of the measures specified in the Commission document at that time are set out in the justification to the report on ‘Global Europe - External Aspects of Competitiveness’ ( 2006/2292(INI) ) adopted in 2007; they still apply, and therefore your rapporteur will not repeat them here.
Raportöör juhib tähelepanu oma konkurentsivõime välisaspekte käsitleva 2006. aasta raporti seletuskirjale.
The rapporteur draws a ttention to the content of the e xplanatory statement which accompanied his 2007 report on the external aspects of competitiveness
Sealjuures on eriti tervitatav, et komisjon tunnistab ka tõsiasja, et meie heaolu ja majanduskasv sõltuvad toimivast rahvusvahelisest kaubandussüsteemist.
Your rapporteur particularly welcomes the fact that the Commission also recognises that our prosperity and growth depend on a functioning international trade system.
Raportöör märgib aga kriitiliselt, et teatises on tõstatatud küll mitmeid olulisi teemasid, kuid esitamata on jäetud tulevikku suunatud kaubandus- ja investeerimisstrateegia.
Your rapporteur criticises the fact, however, that although the Communication raises many relevant issues, it misses the opportunity to present a forward-looking trade and investment strategy.
Teatise „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika” puhul on raportööri arvates tegemist pigem poliitikajuhendiga järgmisteks kuudeks kui ulatusliku kaubandusstrateegiaga Euroopa Liidule, kelle ees on probleemid, mis kaasnevad kiirete muutustega maailmamajanduses ja majanduslike jõudude tasakaalu suure nihkega.
In your rapporteur’s opinion, the Communication on Trade, Growth and World Affairs offers guidance for the policy to be pursued over the next few months rather than a comprehensive trade strategy for the EU as it confronts the challenges of a rapidly changing world economy and a dramatic shift in the economic balance of power.
Maailm on viimastel aastatel järsult muutunud …
The world has changed dramatically in recent years ...
Maailmakaubandus on tänu WTO-le ning paljudele mitme- ja kahepoolsetele algatustele tugevasti kasvanud.
Thanks to the WTO and many multilateral and bilateral initiatives, world trade has increased hugely.
Kui Lissaboni strateegia rakendamise alguses, 2000. aastal, andis Euroopa Liit veel 25% maailma SKPst, siis 2020. aastal on liidu osa maailma SKPs hinnanguliselt vaid 18%.
Although the European Union accounted for 25% of world GDP when the Lisbon Strategy was introduced in 2000, it is now estimated that the EU will account for only 18% of world GDP in 2020.
Kaks kõige suurema rahvaarvuga riiki, Hiina ja India, andsid 2000. aastal ainult 10% maailma majanduse toodangust, 2020. aastal on nende osakaal erinevate allikate andmetel aga 25%.
Conversely, the two most populous countries, China and India, accounted for just 10% of world economic output in 2000, but it is forecast in various quarters that they will account for 25% in 2020.
Ainuüksi need näited tõendavad, et sellised muutused ei jäta mõju avaldamata ka ELi poliitikale.
This change alone shows that any such developments are bound to have an impact on EU policies too.
Alates 90ndatest aastatest on üha rohkem areneva turumajandusega riike ja arenguriike üha suuremal määral integreerunud maailmakaubandusse ja muutunud maailmamajandust edasiviivateks jõududeks.
Since the 1990s, an increasing number of emerging and developing countries have become integrated into the world trading system and become drivers of the world economy.
Seda võis näha eelkõige kriisiaastatel 2008 ja 2009, kui eelkõige areneva turumajandusega riigid maailmamajandusele stabiliseerivat mõju avaldasid.
This became particularly apparent in the crisis years of 2008 and 2009, when the emerging economies played a leading role in stabilising the world economy.
ELi ja USA osa kogu maailma ekspordist moodustas 2009. aastal veel ainult ligikaudu 29% võrreldes ligikaudu 37%ga 1999. aastal.
EU and US exports accounted for barely 29% of all exports worldwide in 2009, compared to around 37% in 1999.
BRIC-riigid seevastu suurendasid oma osa maailma ekspordis 9,3%lt (1999. aastal) 20,4%ni (2009. aastal) ja see suundumus jätkub tõusujoones.
The BRIC countries, by contrast, increased their share of world exports from 9.3% in 1999 to 20.4% in 2009, and that upward trend is continuing.
Paljudes areneva turumajandusega riikides on kaubandusülejääk, eksport ja majandus kasvavad jõudsalt, võlad vähenevad.
Many emerging economy countries have trade surpluses, their exports and economies are showing strong growth, and their debts are shrinking.
Õitseb eelkõige lõunapoolsete riikide omavaheline kaubandus, nii et nende sõltuvus tööstusriikide nõudlusest on üldiselt tugevasti vähenenud.
South-South trade, in particular, is booming, resulting in a steep decline in their dependency on demand from industrialised countries.
EL peab lisaks silmas pidama, et ELi elanike juurdekasv väheneb tugevasti, samal ajal kui eelkõige arenguriikide elanike arv kasvab kiiresti.
The EU must also take account of the fact that population growth is declining steeply inside the EU, at the same time as the population of developing countries, in particular, is continuing to increase dramatically.
See avaldab mõju ka riikide majandusolukorrale.
This will have an impact on countries’ economic situation.
Kui mõelda sellele, et juba täna sõltub ELis 18% töökohtadest ehk 36 miljonit töökohta väliskaubandusest ja 2015. aastal toimub eeldatavasti 90% maailma majanduskasvust väljaspool Euroopa Liitu, on pikaajalise, ELi muutuvat rolli maailmamajanduses arvesse võtva väliskaubandusstrateegia väljatöötamisel ja rakendamisel eriline tähtsus.
If we consider that 18% of jobs inside the EU, in other words 36 million jobs, are dependent on external trade at present, and 90% of world-wide economic growth will probably be generated outside the European Union by 2015, we see how important it is to formulate and implement a long-term external trade strategy which takes account of the EU’s changing role in the world economy.
... ja seetõttu peaks komisjon tegutsema kiiresti, et koostada tõsine pikaajaline väliskaubandusstrateegia.
... and so the Commission should act fast to produce a genuinely long-term external trade strategy
Neid suundumusi silmas pidades kutsub raportöör komisjoni üles koostama analüüsi ja prognoosi, milles võetaks arvesse maailmamajanduse tänaseid tingimusi ja Euroopa Liidu praegust olukorda ning tõenäolisi tulevasi muutusi.
In the light of these developments the rapporteur calls on the Commission to draw up a forward-looking study which takes into account the current realities of the world economy and the current situation of the European Union in addition to probable future developments.
Sellel alusel saaks komisjon välja töötada pikaajalise strateegia, mis vastaks täielikult Euroopa Liidu ning tema kodanike vajadustele.
This should provide a basis on which the Commission can draw up a long-term strategy which fully addresses the needs of the European Union and of its citizens.
Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames
on a New Trade Policy for Europe under the EUROPE2020 Strategy
Arvamuse koostaja: Birgit Schnieber-Jastram
Rapporteur: Birgit Schnieber-Jastram
2. on seetõttu mures, et komisjoni teatises „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika” keskendutakse peaaegu eranditult ainult BRIC-riikidele ja muudele „arenevatele turgudele”, kuid pööratakse vähe tähelepanu vähim arenenud riikidele; hoiatab, et kaubanduspoliitika jagamine kasvu ja arengut käsitlevate eraldi teatiste vahel kahjustaks aluslepingus sätestatud ELi poliitikavaldkondade sidusust;
Is therefore concerned that the Commission’s communication on ‘Trade, Growth and World Affairs’ focuses almost exclusively on the BRIC countries and other ‘growth markets’, whilst paying little attention to the Least Developed Countries (LDCs); cautions that dividing trade policy between separate communications on ‘growth’ and ‘development’ could undermine the policy coherence of the Union as enshrined in the Treaty;
Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” läbi ning püüaks kasutada rahvusvahelise kaubanduse potentsiaali töökohtade loomiseks, vaesuse kaotamiseks ning kogu maailmas säästva arengu tagamiseks; rõhutab, et kaubandusstrateegias tuleks seada esikohale kahepoolseid vabakaubanduslepinguid käsitlevad mitmepoolsed kaubanduslävirääkimised; toonitab, et selleks, et Doha arengukava tulemus oleks tasakaalus, tuleks arvesse võtta WTO vaesemate liikmete probleeme aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel;
Urges the Commission to review its communication entitled ‘Trade, Growth and World Affairs: Trade Policy as a core component of the EU’s 2020 strategy’, in an effort to use the potential of international trade for job creation, poverty eradication and sustainable development worldwide; stresses that the trade strategy should give priority to multilateral trade talks over bilateral free trade agreements; stresses that an equitable outcome to the Doha Development Agenda entails taking account of the concerns of poorer WTO members regarding the achievement of the Millennium Development Goals;
8. on seisukohal, et WTO eeskirju tuleb muuta, et tagada sidusus ja järjepidevus Kyoto protokolli ja mitmepoolsete keskkonnaalaste lepingutega võetud kohustustega;
Considers that changes in the WTO rules are needed to ensure coherence and consistency with the commitments under the Kyoto Protocol and multilateral environmental agreements (MEAs);
13. juhib tähelepanu sellele, et vastastikkuse põhimõtte rakendamine riigihangete vallas võib arengumaadele äärmiselt kahjulik olla, sest see võib lisaks kõigele muule takistada uute tööstusharude ja töötleva tööstuse arengut; nõuab seetõttu tungivalt, et ELi uus kaubandusstrateegia oleks täielikus kooskõlas arengumaadele tagatud eri- ja diferentseeritud kohtlemisega;
Points out that the introduction of the reciprocity principle in the area of public procurement may be damaging to developing countries, as it might, inter alia, hamper the development of infant industries and processing; urges the EU, therefore, to define its new trade strategy in a manner entirely consistent with the ‘special and differential treatment’ granted to developing countries;
16. palub ELil toetada erasektori algatusi, millega nõutakse, et kaevandussektori ettevõtted oleksid läbipaistvad ning sotsiaalselt vastutustundlikud; palub komisjonil ühtlasi toetada farmaatsiaettevõtete algatusi, mille kohaselt antaks geneeriliste ravimite tootjatele teatud patente kasutamiseks üksnes vähimarenenud riikides;
Asks the EU to support private sector initiatives calling for transparency and corporate social responsibility in the resource extraction sector; asks the Commission also to support initiatives by pharmaceutical companies on the basis of which certain patents are granted to producers of generic medicinal products exclusively for use in the world’s least developed markets;
18. kutsub ELi üles pidama kinni Rootsi eesistumise ajal saavutatud kokkuleppest koostada konkreetne kava ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada” rakendamiseks;
Calls on the EU to honour the agreement reached under the Swedish Presidency to come up with a concrete plan to implement the United Nations’ Protect, Respect and Remedy Framework;
Õiglast kaubandust ja arengut käsitleva resolutsiooni lõige 18 ( 2005/2245(INI) ), A6-0207/2006 .
Paragraph 18 of the resolution on Fair Trade and development ( 2005/2245(INI) ), A6-0207/2006 .
Raportöör: Frithjof Schmidt. komisjonile luua kontaktpunkt, mis tagaks õiglase kaubandusega seotud küsimuste korrapärase kooskõlastamise komisjoni teenistuste vahel.
Rapporteur: Frithjof Schmidt. to the Commission to establish a contact point to provide regular coordination of Fair Trade issues between its services .
Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames
on a new trade policy for Europe under the EUROPE2020 strategy
Arvamuse koostaja: Andrzej Grzyb
Rapporteur: Andrzej Grzyb
– arvesse võtta kõigi tegureid, mis mõjutavad Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning põllumajandussektorit ja toiduainetööstust, pidades silmas põllumajandustoodete kaubandusbilansi puudujäägi suurenemist ja kõrgeid standardeid, mida ELi tööstus peab järgima;
- take into account all the factors affecting the competitiveness of European industry, SMEs, the agricultural sector and the food production industry , bearing in mind the growing trade deficit in agricultural goods and the high standards that must be observed by EU industry;
– taotleda vastastikku kasulikku koostööd arenguriikidega;
- seek mutually beneficial cooperation with developing countries;
– püüda võidelda kolmandate riikide poolt kasutatavate kaubandust moonutavate meetmete, näiteks eksporditollimaksude ja kohaliku tootmise ebaõiglase riikliku toetamise vastu;
- seek to combat third countries’ trade-distorting measures, such as export duties and unfair public support to domestic production;
8. rõhutab, kui oluline on teostada mõjuhindamisi enne kaubandusläbirääkimiste alustamist ja enne läbirääkimiste lõpuleviimist; on seisukohal, et järelhindamiste teostamine pärast kaubanduslepingute ratifitseerimist võib olla ülimalt tähtis tulevaste otsuste tegemiseks;
Underlines the importance of conducting impact assessments before starting trade negotiations and before concluding the negotiations; considers that conducting ex-post evaluations after the ratification of trade agreements could be of high relevance for future decision-making;
12. rõhutab, et sellist ühtlustamist ei saa teostada tehniliste, tervishoiu- ja ohutus- ning tarbijakaitsestandardite alandamise arvel; palub komisjonil kaitsta ELi standardeid ning neid tõhusalt jõustada importijate ja majandusettevõtjate puhul, kes oma tooteid Euroopas turustavad;
Stresses that such harmonisation cannot be carried out at the price of lower technical, health and safety and consumer protection standards; calls on the Commission to protect EU standards and to effectively enforce them vis-à-vis importers and economic operators who market their products in Europe;
20. on seisukohal, et kliimaeesmärke on võimalik saavutada vaid koostöös ELi peamiste kaubanduspartneritega, kelle CO 2 -heide on samas suurim; on seetõttu veendunud, et vaid ülemaailmne mitmepoolne kliimakokkulepe võimaldaks Euroopa tööstusel säilitada oma konkurentsivõime; on lisaks veendunud, et kaubanduslepingud peaksid hõlmama ELi imporditavate toodete tootmise puhul ühesuguseid nõudeid kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta.
Is of the opinion that achieving climate goals is possible only by cooperation with the EU’s main trade partners, who at the same time are the biggest CO 2 producers; is therefore convinced that only a global, multilateral climate agreement would allow European industry to sustain its competitiveness; is furthermore convinced that trade agreements should include symmetrical requirements for production of imported goods to the EU in terms of greenhouse gases emissions.
3. toetab komisjoni kavatsust analüüsida vabakaubanduslepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste käigus hoolikalt nende lepingute mõju siseturule ja teistele ELi sisestele poliitikavaldkondadele; nõuab selliste mõjuhinnangute edastamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et nad saaksid nendega tutvuda enne lepingute sõlmimist;
Supports the Commission’s desire to carry out a complete analysis of the impact which free trade agreements would have on the internal market and other internal policies of the European Union when negotiating such agreements; calls for such impact analyses to be forwarded to the European Parliament and the Council so that they can consider them before such agreements are signed;
8. on seisukohal, et samal ajal peaks EL kaaluma dialoogi alustamist, et õhutada neid riike tugevdama omavahelisi piirkondlikke kaubandussuhteid, seades lõppeesmärgiks piirkonna riikide vahelise tolliliidu rajamise;
Takes the view that the EU should at the same time consider engaging in a dialogue to encourage these countries to strengthen their regional trade relations, with the ultimate goal of establishing a customs union among themselves;
15. tuletab meelde, kui olulised on välismaised otseinvesteeringud Euroopa majandusele; peab siiski soovitavaks kaaluda, kas Euroopa tasandil oleks võimalik ja vajalik hinnata selliste investeeringute mõju ühtsele turule, et vajaduse korral tõkestada nende kahjulikku mõju Euroopa oskusteabele ja uuendustegevusele;
Recalls the importance of direct foreign investment for the European economy; suggests, nevertheless, that it would be desirable to launch a debate at European level on the advisability of, and need for, evaluation of the impact of such investments in the single market in order to avoid, if necessary, the damaging consequences of such investments on European innovation and know-how;
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 428/2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual use items
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks
on the p roposal for a r egulation of the European Parliament and of the Council amen d ing Regulation (EC) No 428/2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual use items
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2010)0509 );
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0509 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C7-0289/2010 );
– having regard to Article 294(2) and Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0289/2010 ),
– võttes arvesse Portugali parlamendi poolt õigusakti eelnõule esitatud täiendusi;
– having regard to the contribution submitted by the Portuguese Parliament on the draft legislative act,
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ( A7-0256/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0256/2011 ),
Määrusega 428/2009
The EU dual-use export control system, as set out in Regulation 428/2009
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 428/2009, 5. mai 2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks. kehtestatud ELi kahesuguse kasutusega kaupade
COUNCIL REGULATION (EC) No 428/2009 of 5 May 2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual-use items , requires an authorisation for the export of dual-use items
Kahesuguse kasutusega kaubad on määruses 428/2009 määratletud kui „kaubad, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia, mida saab kasutada nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel, kaasa arvatud kaubad, mida saab kasutada nii rahuotstarbelisel eesmärgil, st mitte lõhkeainena, kui ka abivahendina tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete tootmisel”. kontrollisüsteemi kohaselt on kõnealuse määruse lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks vaja luba.
Dual-use items are defined in Regulation 428/2009 as "items, including software and technology, which can be used for both civil and military purposes, and shall include all goods which can be used for both non-explosive uses and assisting in any way in the manufacture of nuclear weapons or other nuclear explosive devices". listed in the Annex to the Regulation.