natgillin/translations-raw huggingface dataset:
102. toetab komisjoni ettepanekut, mille kohaselt tuleks N+2 ja N+3 reegleid kohaldada teatavates olukordades järjepidevalt, võimaluse korral liikmesriikide assigneeringute tasandil, et võimaldada suuremat paindlikkust, välja arvatud rahastamise esimesel aastal ja piiriüleste programmide puhul, ja mille kohaselt automaatse kohustustest vabastamise reegli erandid peaksid kajastama kohandamist strateegilise programmi kavandamisega seotud uutest sätetest tuleneva halduskoormusega, tulemustele suunatusega ja eelnevate tingimustega; pooldab piiriüleste programmide puhul N+3-reeglit, et tulla toime juba keelelistest ja kultuurilistest probleemidest tingitud aeglasemate haldusprotsessidega; on arvamusel, et nii kindlustatakse tasakaal kõrgekvaliteediliste investeeringute ning sujuva ja kiire programmide rakendamise vahel;
Supports the Commission's proposal that the N+2 and N+3 rules should, in certain situations, be applied systematically, possibly at the level of Member States’ allocations, in order to provide greater flexibility, except in the first year of funding and except for cross-border programmes, and that any other derogations from the automatic decommitment rule should only reflect an adaptation to the administrative burdens imposed by new provisions related to strategic programming, results-based orientation and ex ante conditionality; supports, indeed, the application of an N+3 rule in the case of cross-border programmes, in order to take account of the slower administrative processes resulting from the linguistic and cultural challenges they face; considers this will guarantee that a balance is struck between high-quality investment and smooth and speedy programme implementation;
Naabrus- ja laienemispoliitika
Neighbourhood and enlargement policies
Euroopa riikide liit kaotab vaatamata üleilmsetele majanduskasvu- ja rahvastikuprognoosidele tähtsust.
Forecasts of global growth and population trends suggest that the European community of States will decline in significance.
Kui EL 27 moodustab praegu veel umbes 8% maailma rahvastikust, siis 2050. aastal veel vaid 5%.
Whereas at present the EU-27 are still home to some 8% of the global population, by 2050 this figure will have fallen to 5%.
Eelkõige Hiina ja oluliste tärkava turumajandusega riikide majanduskasvu tõttu kahaneb ELi osa maailmamajanduses 20%-lt ligikaudu 12%-le sama perioodi jooksul
Particularly because of growth in China and in important emerging countries, the EU’s share in the global economy will decline from 20% to around 12% over the same period.
Allikas: ÜRO ja Rahvusvahelise Valuutafondi trükised 2006 ja 2009. .
Sources: publications of the United Nations 2006 and the IMF 2009.
Kui Euroopa riikide ühendus tahab end majanduslikus ja poliitilises konkurentsis maksma panna ja kui see suhteline tähtsuse kaotus peaks riivama heaolu, peab ühendus tuleviku kindlustamise tähtsates küsimustes rohkem kokku hoidma.
If the European community of States wishes to compete economically and politically, and if this relative decline in significance is not to be accompanied by a loss of prosperity, the community must act in a more concerted manner with regard to vital issues on which it needs to secure its future.
See kehtib nii välis- kui ka sisepoliitika, siseturu oluliste küsimuste, uuringute, energiavarustuse ja toorainete tagamise kohta.
This applies to foreign and security policy, just as it does to decisive issues regarding the internal market, research, energy supply and guaranteed supplies of raw materials.
Rohkem kui varem peab ühendus pühenduma taastuvate energiaallikate ja nende salvestamisvõimaluse kiirele väljaarendamisele.
Even more than hitherto, the community must devote itself to the rapid development of renewable energy and ways of storing it.
Piirkondade roll ja ühtekuuluvuspoliitika lisandväärtus
The role of the regions and the added value of cohesion policy
Ühtekuuluvus- ja struktuuripoliitikal on tulevase konkurentsivõime küsimustes võtmetähtsus.
Cohesion policy and structural policy have a key role to play in ensuring future competitiveness.
Euroopa piirkonnad ja linnad ning nende ettevõtted on juba väga tugevalt seotud üleilmse majandusega, millel on seos üksikute rahvusriikide Euroopa ajalooga.
Europe’s regions and towns and their undertakings already have very strong links with the rest of the global economy, for reasons associated with the European history of the individual nation states.
Seetõttu on Euroopa majanduse struktuur tunduvalt komplekssem kui Aasia või Põhja-Ameerika struktuurid.
Thus Europe’s economic system is substantially more complex than its counterparts in Asia or North America.
Üle poole maailma paljurahvuselistest ettevõtetest ja nende tütarettevõtetest on saanud alguse Euroopast.
More than half of global ties between multinational corporations and their subsidiaries originate in the EU.
Seda ikka veel olemas olevat rahvusvahelise võrgustiku eelist peab ühtekuuluvuspoliitika rohkem ära kasutama ja tooma rahvusvahelistele kasvavatele turgudele ka rohkem väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid.
Cohesion policy must take greater advantage of this surviving advantage of international networking and encourage more SMEs to become involved in international growth markets.
Kasvule ja uuendustele suunatud poliitika toimib siiski ainult tõketeta siseturul, mida tuleb veel ühtlustada.
However, such a policy for growth and innovation can only work in an internal market without barriers, which requires further harmonisation.
Niisugune poliitika saab olla ainult siis jätkusuutlik, kui regionaalpoliitilised eesmärgid seotakse üleeuroopaliste sihtidega, mis puudutavad innovatsiooni ja uuringuid ning ökoloogilisi probleeme, samuti tuleb kaasata rikkamate riikide teadmisi.
Moreover, such a policy can be sustained only if regional-policy objectives are combined with pan-European objectives of innovation and research and coping with environmental challenges, and in particular if the know-how of the more affluent regions is also exploited.
Lisaks on vaja majandusekasvu komponentide kõrval tasandada piirkondlikke ja sotsiaalseid erinevusi.
In addition to the growth component, there is a need for a concept of working towards regional and social balance.
Ainult siis, kui elanikkond ja piirkonnad seda poliitikat koos ellu viivad, leiab ühtekuuluvus- ja struktuuripoliitika lõpuks heakskiidu, mida on vaja selle edukaks rakendamiseks.
Only if the people and the regions as a whole support this policy will cohesion policy and structural policy ultimately be accepted, as they need to be in order to be implemented successfully.
Just selle taustal tuleb rõhutada, et ELi ühtekuuluvuspoliitika oma ühise programmi ja vahendite eest vastutamise põhimõttega kujutab endast maailmas ainulaadset, integreeritud ja end õigustanud poliitilist lähenemist, mida tasub arendada.
It should be stressed, in this context in particular, that the EU’s cohesion policy, with its principles of multi-level governance, entails a proven, integrated political approach unique in the world, which should be further built upon.
Selleks tuleb – ka struktuurifondide jaoks vajaliku eelarve vastuvõetavust silmas pidades – määratleda täpsemalt Euroopa lisandväärtus ning seda jõulisemalt rõhutada.
To this end – inter alia in the interests of acceptance of the required budget for the Structural Funds – European added value should be defined more clearly and ‘marketed’ more aggressively.
Tuleb rohkem rõhutada Euroopa eesmärkide sidumist regionaalarengu eesmärkidega.
European objectives need to be more successfully combined with regional development objectives.
Lissaboni protsessis praktiseeritud sihtotstarbeline vahendite jaotamine uuendustele suunatud poliitikas on selles suhtes õnnestunud lähenemine ja seda tuleb – küll rohkem tulemustele suunatult – ELi 2020. aasta strateegia raames jätkata.
In this respect the earmarking of funds for innovative policies, which is currently practised in the allocation of funds under the Lisbon process, is a successful approach and must be continued for the EU 2020 strategy, albeit with a closer focus on results.
Küsimus, mida Euroopa lisandväärtuse puhul täiendavalt esitada tuleb, kõlab nii: mil määral on ühtekuuluvuspoliitika projekte tegelikult algatanud?
The additional question which now needs to be asked about European added value is this: to what extent has cohesion policy genuinely initiated projects?
Kas paljusid projekte, asulaid, infrastruktuure oleks saanud ka üksi riiklikul, piirkondlikul või ettevõtete tasandil teostada?
Might not many of the projects, including infrastructure projects, and many new business premises have come about anyway under the auspices of national or regional authorities or entrepreneurs?
Tugev ühtekuuluvuspoliitika õigustab end ainult siis, kui projektidele antakse tõuge Euroopa programmide poolt ja toodetakse lisandväärtust.
Only if European programmes are the original initiators of projects, thus contributing their added value, can a strong cohesion policy be justified.
Muidu rahastab ühendus paljude bürokraatlike teede kaudu vaid liiasusefekti.
Otherwise, the EU is merely financing displacement effects via many bureaucratic detours.
Raportöör täheldab, et just mõned ELi 2020. aasta strateegia põhivaldkonnad (vähem koolist väljalangenuid, rohkem kõrge kvalifikatsiooni omandamist, rohkem töölkäivaid inimesi, vähem vaesust, rohkem kohalikul tasandil keskkonda investeerimist) on eelkõige liikmesriigi või koguni piirkondliku või kohaliku tasandi vastutada.
The rapporteur regards certain key areas of the EU 2020 strategy (fewer early school-leavers, higher levels of final examination results, more people in employment, less poverty, more environmental investment by local authorities) as areas for which national or even regional/local policy-makers should bear primary responsibility.
Ühtekuuluvuspoliitika ei peaks siin olema sotsiaal- ja keskkonnapoliitika põhimõttelise euroopastamise katalüsaatoriks.
Cohesion policy should not act as a catalyst for a thorough Europeanisation of social or environmental policy here.
Seda oleks ühtekuuluvuspoliitikalt liiga palju nõutud.
This would massively overburden the resources of cohesion policy.
Selle asemel peab tähelepanu olema rohkem suunatud regionaalsele panusele üleeuroopaliste ülesannete lahendamisel (keskkonnakaitse, kliimamuutused, energia, liikluse infrastruktuur jne), majanduskasvule ja innovatsioonile tõugete andmisele (VKEd rahvusvahelistes võrgustikes jne), sotsiaalsetele mudelprojektidele (integreeritud arenguplaneerimine, tervis, demograafia jne) ja kõige selle kõrval eelkõige ka ebasoodsamas olukorras olevate piirkondade ühtlustamisele.
Rather there should be a closer focus on the regional contribution to European policies (environmental protection, climate change, energy, transport infrastructure, etc.), stimuli for growth and innovation (SMEs joining international networks, etc.), model social projects (integrated development planning, health, demography, etc.) and particularly, under all these headings, on compensatory measures for disadvantaged regions.
Seepärast sooviks raportöör toonitada, et üldine uus rahastamiskategooria, mis põhineb SKP 75% ja 90% määral, on vastuolus ELi ühtekuuluvuspoliitika keskse filosoofiaga, mille kohaselt toetatakse nõrgimaid piirkondi, võttes aluseks valdkondadevahelise lähenemise.
Therefore, the rapporteur would like to emphasize, that a general new funding category based on GDP/PE between the 75% and 90% rates is at odds with the core philosophy of EU cohesion policy, which is to support the weakest regions, while taking a cross-cutting approach.
Sellise uue kategooria loomist toetab regionaalarengukomisjonis vaid napp enamus.
The creation of such a new category enjoys only a narrow majority of support at the Committee on Regional Development.
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS (*)
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs (*)
Euroopa Komisjoni viienda ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat
on the EC 5th Cohesion Report and the Strategy for the post-2013 Cohesion Policy
Arvamuse koostaja (*): Veronica Lope Fontagné
Rapporteur (*): Veronica Lope Fontagné
(*) Kaasatud komisjon – kodukorra artikkel 50
(*) Procedure with associated committees – Rule 50 of the Rules of Procedure
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku, milles rõhutatakse naiste ja meeste soolist võrdõiguslikkust Euroopa Liidu aluspõhimõtte ja samuti liidu eesmärgina;
– having regard to Article 2 of the Treaty on the European Union (TEU) and Article 3(3), second paragraph TEU, which underlines equality between women and men as a fundamental principle of the European Union and also an objective of the Union,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” ( KOM(2010)2020 ), selle eesmärke ja juhtalgatusi;
– having regard to the Communication from the Commission entitled Europe 2020 - A strategy for smart, sustainable and inclusive growth ( COM(2010)2020 ) and its targets and flagship initiatives,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (KOM (2010)758);
– having regard to the communication from the Commission on The European Platform against Poverty and Social Exclusion: A European framework for social and territorial cohesion (COM (2010)758),
– võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste rahvusvahelist konventsiooni ja selle jõustumist 21. jaanuaril 2011. aastal vastavalt nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusele, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste rahvusvahelise konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (2010/48/EÜ);
– having regard to the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities and its entry into force on 21 January 2011, according to the Council Decision of 26 November 2009 on the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities (2010/48/EC),
– võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järeldusi konkurentsivõimelise, vähese CO 2 -heitega, ressursitõhusa ja keskkonnahoidliku majanduse tööhõivepoliitika kohta;
– having regard to the Council Conclusions of 6 December 2010 entitled Employment policies for a competitive, low-carbon, resource-efficient and green economy,
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. juuli 2010. aasta arvamust „Kuidas edendada tõhusat partnerlust ühtekuuluvuspoliitika programmide juhtimisel, tuginedes 2007.–2013. aasta perioodi headele tavadele” (ECO/258);
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 14 July 2010 on How to foster efficient partnership in the management of cohesion policy programmes, based on good practices from the 2007-2013 cycle (ECO/258),
– võttes arvesse Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi 24. jaanuaril 2011 avaldatud uurimust „Hinnang Euroopa Sotsiaalfondi toetusele soolise võrdõiguslikkuse edendamisel”;
– having regard to the study of 24 January 2011 published by Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities of the European Commission on Evaluation of the European Social Fund’s support to Gender Equality,
– võttes arvesse komisjoni rahastatavat soolise võrdõiguslikkuse praktilise süvalaiendamise Euroopa võrgustiku tööd, mis on pühendatud soolise mõõtme lõimimisele Euroopa Sotsiaalfondi programmidesse;
– having regard to the work of the European Community of Practice on Gender Mainstreaming, funded by the European Commission and dedicated to integrating the gender dimension into the European Social Fund programmes,
3. on seisukohal, et ühine strateegiaraamistik on väga hea vahend seoste loomiseks Euroopa Liidu teiste kesksete poliitikavaldkondadega, eelkõige majanduskasvu ja tööhõive integreeritud suunistega;
Is of the opinion that the Common Strategic Framework is a very good instrument for making connections with other core policy areas of the European Union, in particular the Integrated Guidelines for Growth and Jobs;
7. on veendunud, et kavade ja programmide ühtlustamine piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi vahel on osutunud õigeks teeks, ja nõuab, et see jätkuks;
Firmly believes that coordinating plans and programmes between regional, national and European levels has proved worthwhile and insists that this be continued;
10. kiidab heaks, et rahastamisperioodi 2007–2013 tarbeks on mõningates liikmesriikides esmakordselt koostatud ESFi jaoks ka riiklikul tasandil kõiki valdkondi hõlmav rakenduskava;
Welcomes the fact that operational programmes (OPs) covering all target areas have also been set up at national level for the ESF for the first time in some Member States for the 2007-2013 funding period;
18. on seisukohal, et ESFi tõhusust tuleks suurendada esmajoones stiimulite, mitte karistuste abil;
Takes the view that measures to improve the effectiveness of the ESF should be based primarily on incentives rather than penalties;
20. on seisukohal, et ESF on ühtekuuluvuspoliitika jaoks äärmiselt oluline ja omab potentsiaali suurendada oma panust ELi 2020. aasta eesmärkide täitmisse, sealhulgas säästva majanduskasvu valdkonnas, toetades VKEsid roheliste töökohtade loomisel;
Considers that the ESF is of crucial importance for the Cohesion Policy and has a potential to increase its contribution to the EU 2020 objectives, including in the area of sustainable growth through the provision of support to SMEs for the creation of green jobs;
25. rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika maksimaalse tõhususe tagamiseks nii sotsiaalse ühtekuuluvuse arendamise kui ka tugevdamise aspektist tuleks üle vaadata kaasfinantseerimise tase, nii et see peegeldaks paremini tegevuskavade koostamise taset ja toetuse saajate eripära;
Stresses that, in ensuring the maximum effectiveness of cohesion policy, both in terms of development and strengthening social cohesion, the level of co-funding should be reviewed so that it better reflects the level of development of action plans and the specific characteristics of beneficiaries;
28. palub tõhustada avatud koordinatsioonimeetodit ning parandada koostööd ja teabevahetust riigiasutuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel kõiges ühtekuuluvuspoliitikaga seonduvas;
Calls for the open method of coordination to be strengthened and for better cooperation and exchanges of information to be established among national, regional and local authorities where cohesion policy is concerned;
31. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlas raportiga romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta ( 2010/2276(INI) ) pöörama eriti tähelepanu ühtekuuluvus- ja struktuurifondide osale romade integreerimisel; soovitab seetõttu kasutusele võtta haldusvahendid, mis tagavad, et arenguprojektid aitaksid kaasa romade ja mitteromade kogukondade vahelise ebavõrdsuse vähendamisele;
In accordance with the ‘Report on the EU strategy on Roma inclusion ( 2010/2276(INI) )’, calls on the Commission and the Member States to put special emphasis on the role of the Cohesion and Structural Funds in the integration of the Roma; therefore recommends the introduction of administrative tools which ensure that development projects contribute to the reduction of inequalities between the Roma and non-Roma communities;
Euroopa Komisjoni 5. ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat
on the EC 5th Cohesion Report and the Strategy for the post-2013 Cohesion Policy
Arvamuse koostaja: Derek Vaughan
Rapporteur: Derek Vaughan
2. on seega seisukohal, et järelevalve- ja kontrollisüsteeme tuleks 2013. aasta järgsel perioodil tõhustada ning et sealjuures tuleks vältida halduskoormuse suurenemist;
Is therefore of the opinion that supervisory and control systems should be made more efficient for the post-2013 period and efforts should be made to avoid an increase in administrative burdens;
9. kutsub samuti üles tugevdama komisjoni järelevalverolli maksete süsteemse katkestamise ja peatamise kaudu, niipea kui leitakse kindlaid tõendeid selle kohta, et akrediteeritud ametiasutuse tegevuses on esinenud olulisi puudusi; kutsub komisjoni üles koostama ka konkreetsema kava ekslike maksete tagasisaamise määra suurendamiseks;
Calls, furthermore, for the supervisory role of the Commission to be strengthened by introducing systematic interruption and suspension of payments as soon as well established evidence suggests a significant deficiency in the functioning of the accredited authorities; calls on the Commission also to put in place more robust plans for increasing the rate of recoveries of erroneous payments;
Arvamuse koostaja: Tadeusz Cymański
Rapporteur: Tadeusz Cymański
A. arvestades, et soolisel võrdõiguslikkusel on märkimisväärne roll Euroopa majanduslikus, sotsiaalses ja territoriaalses ühtekuuluvuses, mida mõjutab muu hulgas oluliselt ka naiste osalemine tööturul, ning arvestades, et sooline võrdõiguslikkus võimaldab tagada meestele ja naistele ühesugused võimalused juurdepääsuks kvaliteetsele haridusele, inimväärseks tööks ja erialase karjääri arendamiseks, mis suurendab majanduslikult aktiivset rahvastikku ja olemasolevaid oskusi ning aitab seeläbi hoogustada majanduskasvu ja tõsta konkurentsivõimet;
A. whereas gender equality has a significant impact on economic, social and territorial cohesion in Europe, which is affected by, inter alia, women’s participation in the labour market and which has a capacity to guarantee that women and men have the same opportunities as regards access to high-quality education, decent work and the development of a professional career, which will also boost the active population and improve the skills available, thereby helping to raise growth and improve competitiveness,
B. arvestades, et ainult 7% Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest ajavahemikul 2000–2006 kasutati meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavate meetmete rahastamiseks; arvestades, et samal perioodil moodustas Euroopa Regionaalarengu Fondist võrdsete võimaluste (otsese või kaudse) toetamise meetmete rahastamine 21% rahastamise kogusummast;
B. whereas only 7% of ESF funding for the period 2000-2006 was used to finance measures to promote equality between women and men; whereas, over the same period, measures providing (direct or indirect) support for equal opportunities subsidised by the ERDF made up 21 % of total funding,
C. arvestades, et naiste osalemine tööturul on regiooniti väga erinev, kuid naiste keskmine osalemine on madalam kui meestel ja nad teenivad vähem kui mehed; arvestades, et seda asjaolu seletab osaliselt see, et naistel on raskem ühitada töö- ja pereelu, kuna üldiselt on naised need, kes hoolitsevad laste ja teiste ülalpeetavate eest;
C. whereas significant regional differences exist in female participation in the labour market, and whereas on average the participation of women is lower than that of men and women earn less than men; whereas this circumstance can be partially explained by the fact that women find it more difficult to reconcile work and family, since it is generally women who are responsible for looking after children and other dependents,
D. arvestades, et naised moodustavad enamuse kõrgharidusega elanikkonna seas, kuid see suundumus ei ole veel väljendunud tööhõivemäära ühtlustumises; arvestades, et samal ajal domineerivad naised ka kõige madalama haridustasemega isikute seas, kuigi see olukord on aja jooksul muutunud ja muutub märkimisväärselt;
D. whereas women form a majority of the population with higher-education qualifications, and this trend has nevertheless not yet translated into a levelling-out of employment rates; whereas, at the same time, women far outnumber men in the worst-educated population groups, even though this situation has been changing markedly over time,
E. arvestades, et 16 liikmesriigis on äärmise vaesuse oht naiste hulgas suurem kui meeste hulgas, ning arvestades, et ebakindlate töötingimustega inimeste seas on naisi palju arvukamalt, eriti maapiirkondades;
E. whereas in 16 Member States the risk of extreme poverty for women exceeds that for men and whereas women are more numerous among those employed under precarious conditions, especially in rural areas,