natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Volituse suhtes nõuda kindlustusseltsilt raamatupidamisregistrite või dokumentide esitamist kooskõlas direktiiviga sätestatakse punkti 13 alapunktis 2, et riigisekretär kasutab oma volitust EÜ kindlustusseltsi suhtes vaid siis, kui kindlustusseltsi päritoluliikmesriigi järelevalveasutus on talt seda kirjalikult taotlenud, et saada sellelt kindlustusseltsilt teavet.
With respect to the power to require a company to produce books or papers, in line with the Directive, paragraph 13(2) provides that the Secretary of State shall not exercise this power in respect of an EC company unless the supervisory authority in the company’s home State has requested him – in writing – to obtain information from that company.
Seega on Ühendkuningriigi rakendusmeede piiravam kui direktiiv, kuna see nõuab päritoluliikmesriigilt nii asukohaliikmesriigi asutuse teavitamist kui ka selle teavituse kirjalikku esitamist.
Thus, the UK implementing measure is more restrictive than the Directive in that it requires the home Member State not only to notify the host Member State authority but also to submit this notification in writing.
Lõpuks sätestatakse kooskõlas direktiiviga punkti 14 alapunktis 2, et riigisekretäri ametnik või agent võib päritoluliikmesriigi pädeva asutuse poolt volitatud isikut saata, kui ta teostab oma teabe saamise volitust.
Finally, in accordance with the Directive, paragraph 14(2) provides that an officer or agent of the Secretary of State may accompany the person authorised by the competent authorities of the home Member State while he is exercising the power to obtain information.
Vastavalt praeguseni analüüsitud tõenditele ei korraldanud Ühendkuningriigi järelevalveasutused teistes liikmesriikides ELASi suhtes ühtegi kohapeal kontrollimist, samuti ei ole asjaomases küsimuses leitud ühtegi eelnevat teatist asukohaliikmesriigile.
According to the evidence analyzed so far, no on-the-spot visits were performed by UK supervisors in other Member State regarding ELAS, nor have any previous notifications to the host Member State been found on this matter.
Artikkel 12 – Raskustes olevad elukindlustusseltsid (esimese elukindlustusdirektiivi artikkel 24 ja konsolideeritud direktiivi artikkel 37)
Article 12 - Difficulties to comply with financial guarantees (Articles 24 of 1LD and 37 of CD)
Kõnealuses artiklis loetletakse päritoluliikmesriigi pädeva asutuse poolt võetavad meetmed kindlustusvõtjate õiguste kaitsmiseks, juhul kui kindlustusselts on raskustes oma finantstagatiste täitmisega.
This article lists the actions to be taken by the competent authority of the home Member State to protect policyholders’ rights when assurance companies are facing difficulties in complying with their financial guarantees.
Artiklis täpsustatakse tingimused, mille alusel kõnealused meetmed võetakse, formaalsused, mida tuleb järgida, ning tingimused, mille alusel võib päritoluliikmesriik keelata elukindlustusseltsi varade vaba käsutamise.
It specifies the circumstances under which such actions may be taken, the formalities that are to be observed and the circumstances under which the home Member State may prohibit the company's free disposal of assets.
Direktiivi 79/267/EMÜ artikkel 24 asendatakse järgmisega:
Article 24 of Directive 79/267/EEC shall be replaced by the following:
„Artikkel 24
'Article 24
Kui elukindlustusselts ei järgi artiklit 17, võib tema päritoluliikmesriigi pädev asutus keelata tema varade vaba käsutamise pärast oma kavatsusest teatamist kohustuse liikmesriikide pädevatele asutustele .
If an undertaking does not comply with Article 17, the competent authority of its home Member State may prohibit the free disposal of its assets after having communicated its intention to the competent authorities of the Member States of commitment.
Artiklis 19 nõutavast miinimumist madalamale langenud solventsusmarginaaliga elukindlustusseltsi varalise seisundi taastamiseks nõuab päritoluliikmesriigi pädev asutus, et talle esitataks heakskiitmiseks usaldusväärse finantsseisundi taastamise kava .
For the purposes of restoring the financial situation of an undertaking the solvency margin of which has fallen below the minimum required under Article 19, the competent authority of the home Member State shall require that a plan for the restoration of a sound financial position be submitted for its approval.
Erandlikel asjaoludel, kui pädev asutus on arvamusel, et ettevõtte varaline seisund halveneb veelgi, võib ta samuti piirata elukindlustusseltsi varade vaba käsutamist või selle keelata.
In exceptional circumstances, if the competent authority is of the opinion that the financial situation of the undertaking will further deteriorate, it may also restrict or prohibit the free disposal of the undertaking's assets.
Ta teatab kõigist võetud meetmetest nende liikmesriikide ametiasutustele, mille territooriumil elukindlustusselts tegutseb, ja need ametiasutused võtavad nimetatud pädeva asutuse taotlusel samad meetmed.
It shall inform the authorities of other Member States within the territories of which the undertaking carries on business of any measures it has taken and the latter shall, at the request of the former, take the same measures.
Kui solventsusmarginaal on artiklis 20 määratletud garantiifondist väiksem, nõuab päritoluliikmesriigi pädev asutus, et elukindlustusselts esitaks talle heakskiitmiseks lühiajalise rahastamiskava.
If the solvency margin falls below the guarantee fund as defined in Article 20, the competent authority of the home Member State shall require the undertaking to submit a short-term finance scheme for its approval.
Samuti võib ta piirata elukindlustusseltsi varade vaba käsutamist või selle keelata.
It may also restrict or prohibit the free disposal of the undertaking's assets.
Ta teatab meetmetest nende liikmesriikide ametiasutustele, mille territooriumil elukindlustusselts tegutseb, ja need ametiasutused võtavad nimetatud pädeva asutuse taotlusel samad meetmed.
It shall inform the authorities of other Member States within the territories of which the undertaking carries on business accordingly and the latter shall, at the request of the former, take the same measures.
Pädevad asutused võivad lõigetes 1, 2 ja 3 ettenähtud juhtudel võtta kõik edasised vajalikud meetmed kindlustatud isikute huvide kaitseks .
The competent authorities may further take all measures necessary to safeguard the interests of the assured persons in the cases provided for in paragraphs 1, 2 and 3.
Iga liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed, mis võimaldavad tal siseriikliku õiguse kohaselt keelata lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud juhtudel tema territooriumil asuvate varade vaba käsutamise elukindlustusseltsi päritoluliikmesriigi taotluse põhjal, milles tuleb täpsustada selliste meetmetega hõlmatavad varad.”
Each Member State shall take the measures necessary to be able in accordance with its national law to prohibit the free disposal of assets located within its territory at the request, in the cases provided for in paragraphs 1, 2 and 3, of the undertaking's home Member State, which shall designate the assets to be covered by such measures.'
Piisavate kindlustustehniliste eraldiste mitteloomine: kindlustusseltside 1982. aasta seadus annab riigisekretärile õiguse piirata kindlustusseltsi varade vaba käsutamist, kui talle tundub, et kindlustusselts ei ole suutnud katta oma kohustusi piisavalt turvaliste, tulemuslike ja turustatavate varadega.
Failure to establish sufficient technical provisions: the ICA 1982 grants the Secretary of State the power to restrict a company’s freedom to dispose of its assets, if it appears to him that the company has failed to cover its liabilities by assets of appropriate safety, yield and marketability.
Erinevalt direktiivist ei nõua siseriiklikud õigusaktid, et riigisekretär teavitaks oma otsusest piirata kindlustusseltsi varade vaba käsutamist teiste liikmesriikide pädevaid asutusi.
Unlike the Directive, domestic legislation does not require the Secretary of State to communicate its decision to restrict a company’s freedom to dispose of its assets to the competent authorities of other Member States.
Nõutava solventsusmarginaali puudumine : Ühendkuningriigi tasandil sätestatakse muudetud kindlustusseltside 1982. aasta seaduse 32. jaotise punktis 4, et kui kindlustusselts ei suuda hoida nõutavat solventsusmarginaali, peab ta riigisekretäri taotlusel esitama talle usaldusväärse finantsseisundi taastamise kava.
Failure to maintain the required solvency margin : at UK level, section 32(4) of the ICA 1982, as amended, prescribes that when an insurance company fails to maintain the required margin of solvency it must, at the request of the Secretary of State, submit to him a plan for the restoration of a sound financial position.
Kui riigisekretäri arvates on kava ebasobiv, peab kindlustusselts esitama selle kohta muudatusettepanekuid.
If the Secretary of State considers the plan inadequate, the company must propose modifications to it.
Kui riigisekretär on kava heaks kiitnud, peab kindlustusselts selle jõustama.
Once the Secretary of State accepts the plan, the company must give effect to it.
Direktiivis sätestatakse selgelt, et kui toimub eeskirjade eiramine, peab päritoluliikmesriigi pädev asutus nõudma taastamise kava.
The Directive clearly prescribes that, should this irregularity occur, the competent authority of the home Member State must request the restoration plan.
Siseriiklikus sättes nähakse seevastu ette, et kindlustusselts peab riigisekretäri taotluse põhjal esitama taastamise kava.
By contrast, the domestic provision stipulates that the company must “… at the request of the Secretary of State…” submit a restoration plan.
Siseriiklikku sätet võib seega tõlgendada pigem riigisekretärile eelisõiguse andmisena nõuda taastamise kava esitamist kui talle kohustuse panemisena selle nõudmiseks.
The domestic provision can thus be construed as conferring a prerogative to the Secretary of State to request the submission of the restoration plan, rather than imposing an obligation on him to request it.
Solventsusmarginaali garantiifondist väiksemaks muutumise mittetakistamine: Ühendkuningriigi tasandil sätestatakse muudetud kindlustusseltsi seaduse 33. jaotises, et kui kindlustusseltsi solventsusmarginaal on väiksem garantiifondist (üks kolmandik nõutavast solventsusmarginaalist), peab kindlustusselts riigisekretäri taotlusel esitama talle lühiajalise rahastamiskava.
Failure to prevent the solvency margin from falling below the guarantee fund : at UK level, section 33 of the ICA, as amended, prescribes that when the margin of solvency of an insurance company falls below the guarantee fund (one-third of a required margin of solvency), the company must, at the request of the Secretary of State, submit to him a short-term financial scheme.
Kui riigisekretäri arvates ei ole kava sobiv, peab kindlustusselts esitama selle kohta muudatusettepanekuid.
If the Secretary of State considers the scheme inadequate, the company must propose modifications to it.
Kui riigisekretär on kava heaks kiitnud, peab kindlustusselts selle jõustama.
Once the Secretary of State accepts the scheme, the company must give effect to it.
Seaduses asetatakse rõhk kindlustusseltsi kohustusele esitada lühiajaline rahastamiskava, kuid ei kohustata riigisekretäri seda taotlema.
The Act places the emphasis on the insurance company’s obligation to submit the short-term financial scheme but does not impose an obligation on the Secretary of State to request it.
Varade asukoha liikmesriikide kohustused : Ühendkuningriigi õigusaktides nähakse ette võimalus, et riigisekretär võib piirata EÜ kindlustusseltsi varade vaba käsutamist kindlustusseltsi päritoluliikmesriigi pädeva asutuse taotluse põhjal.
Duties of the Member States where the assets are located : UK legislation does envisage the possibility that the Secretary of State may restrict an EC company’s freedom to dispose of its assets at the request of the supervisory authority of the company’s home State.
Pädeva asutuse õigus keelata varade vaba käsutamine: Ühendkuningriigi õigusaktide alusel antakse kindlustusseltside 1982. aasta seaduses riigisekretärile volitus piirata kindlustusseltsi varade vaba käsutamist.
The power of the competent authority to prohibit the free disposal of assets: under UK legislation, the ICA 1982 confers on the Secretary of State the power to restrict a company’s freedom to dispose of its assets.
Kindlustusseltside 1982. aasta seaduse 37. jaotise, jaotise 40A ja 45. jaotisega reguleeritakse selle volituse teostamise aluseid ja järgitavaid formaalsusi.
Sections 37, 40(A) and 45 of the ICA 1982 govern the grounds for the exercise of this power and the formalities to be observed.
Seaduse 37. jaotise punktis 3 sätestatakse järgmised põhjused, mille alusel riigisekretär võib piirata kindlustusseltsi varade vaba käsutamist: kui riigisekretär on andnud korralduse (ja ei ole seda tühistanud) kindlustusseltsi kindlustusteenuste osutamise loa tühistamiseks (11. jaotis) või edasilükkamiseks (jaotise 12A); kui riigisekretär on arvamusel, et kindlustusseltsil ei ole õnnestunud rahuldada kohustust säilitada minimaalset solventsusmarginaali (32. jaotis) või täita kohustusi seoses varade asukoha ja valuutaga (35. jaotis); kui riigisekretär on arvamusel, et kindlustusseltsi kohustused ei ole määratletud kooskõlas hindamise eeskirjadega või üldiselt heakskiidetud raamatupidamismeetoditega; kui riigisekretär on arvamusel, et kindlustusseltsil ei ole õnnestunud katta oma kohustusi piisavalt turvaliste, tulemuslike ja turustatavate varadega (jaotis 35A).
Section 37(3) of the Act lays down the following grounds on the basis of which the Secretary of State may restrict a company’s freedom to dispose of its assets: where the Secretary of State has given (and not revoked) a direction withdrawing (section 11) or suspending (section 12(A)) a company’s authorisation to carry on insurance business; on the grounds that it appears to the Secretary of State that the company has failed to satisfy its obligation to maintain a minimum solvency margin (section 32) or has failed to comply with the obligations relating to the localisation and currency of the assets (section 35); on the grounds that it appears to the Secretary of State that the company’s liabilities have not been determined in accordance with valuation regulations or generally accepted accounting methods; on the grounds that it appears to the Secretary of State that the company has failed to cover its liabilities by assets of appropriate safety, yield and marketability (section 35A).
Kindlustusseltside 1994. aasta (kolmandate kindlustusdirektiivide) eeskirjadega muudetud kindlustusseltside seaduse 45. jaotisega antakse riigisekretärile volitus võtta selliseid meetmeid, mis tunduvad talle sobivad kindlustusvõtjate või võimalike kindlustusvõtjate kaitsmiseks riski vastu, et kindlustusselts ei pruugi olla võimeline täitma oma kohustusi, või pikaajalise äritegevuse korral, et täita kindlustusvõtjate või võimalike kindlustusvõtjate mõistlikud ootused.
Section 45 of the Act, as amended by the Insurance Companies (Third Insurance Directives) Regulations 1994, confers on the Secretary of State a residual power “to take such action as appears to him to be appropriate for the purpose of protecting policyholders or potential policyholders of the company against the risk that the company may be unable to meet its liabilities or, in the case of long-term business, to fulfil the reasonable expectations of policyholders or potential policyholders”.
Selline volitus, mida võib kasutada vaid juhul, kui riigisekretär on seisukohal, et nimetatud eesmärke ei saa nõuetekohaselt täita seaduse 38. ja 44. jaotises selgelt nimetatud volitustega, sisaldab riigisekretäri volitust piirata kindlustusseltsi varade vaba käsutamist.
Such residual power, which can only be exercised when the Secretary of State considers that those purposes cannot be appropriately achieved by the exercise of the powers expressly mentioned by the Act in sections 38 to 44, includes the Secretary of State’s power to restrict the company’s freedom to dispose of its assets.
45. jaotise punktis 2 korratakse põhimõtteliselt 37. jaotise punktis 3 loetletud põhjuseid, mille alusel võib riigisekretär piirata kindlustusseltsi varade vaba käsutamist.
Paragraph 2 of section 45 basically reiterates the grounds enumerated by section 37(3) on the basis of which the Secretary of State may restrict the company’s freedom to dispose of its assets.
Seoses järgitavate formaalsustega sätestatakse seaduses, et mis tahes seadusega antud volituste kasutamisel peab riigisekretär sõnastama põhjuse, mille alusel ta seda volitust kasutab.
With respect to the formalities to be observed, the Act prescribes that when exercising any of the powers conferred by the Act, the Secretary of State must “state the ground on which he is exercising it”.
Kindlustusseltsi varade vaba käsutamise piiramiseks peab riigisekretär taotlema kohtult määrust.
To restrict a company’s freedom to dispose of its assets, the Secretary of State must apply to the Court for an injunction.
Jaotises 40A ätestatakse tingimused, mille alusel võib kohus riigisekretäri taotluse põhjal anda taotletava kohtu määruse.
Section 40A prescribes the conditions under which the Court may, on the application of the Secretary of State, grant the requested injunction.
Niisugust piiramist piiratakse kindlustusseltsi „EÜ kohustuste” väärtusega.
Such restriction is limited to the value of the company’s “EC liabilities”.
Eespool nimetatud sätetest tuleneb, et riigisekretäri volitus külmutada kindlustusseltsi varad Ühendkuningriigi õigusaktide alusel on laiem kui direktiiviga liikmesriikide pädevatele asutustele antud volitus.
It stems from the provisions cited above that the power of the Secretary of State to freeze a company’s assets under UK legislation is broader than that conferred by the Directive to Member State’s competent authorities.
Teiste sõnadega võib riigisekretär piirata kindlustusseltsi varade vaba käsutamist enamatel tingimustel kui direktiiviga erandlikult ette nähtud.
In other words, the Secretary of State can restrict a company’s freedom to dispose of its assets in more circumstances than those exceptionally envisaged by the Directive.
Riigisekretäri volituse teostamisel külmutada kindlustusseltsi varad tuleb siiski järgida konkreetseid direktiivis sätestamata formaalsusi, sealhulgas vajadus taotleda kohtult kohtu määrust.
The exercise by the Secretary of State of his power to freeze a company’s assets is subject, however, to the observance of special formalities - including the need to apply before a court for an injunction – which are not prescribed by the Directive.
Artikli 12 kohaldatavus Equitable Life’i suhtes on ebaselge.
The applicability of Article 12 to the Equitable Life crisis is unclear.
Ühendkuningriigi reguleeriv asutus väitis, et see artikkel ei ole asjakohane, ning põhjendas oma mittesekkumist 1990. aastatel sellega, et Equitable oli alati olnud maksevõimeline ning oli oma reguleerimise aruannetes alati teatanud, et täidab oma regulatiivseid maksevõime nõudeid (David STRACHAN, nagu avaldatud EQUI kuulamistel esitatud suulises tõendis 4).
The UK regulator claimed that this article was not relevant and justified its lack of intervention in the 1990’s by stating that, "Equitable has always been solvent and in its regulatory returns it has always reported that it is currently meeting its regulatory solvency requirements" (David STRACHAN, as stated in H4).
Võttes arvesse, et ELAS pidas formaalselt alati kinni solventsusmarginaalist, ei rakendatud kunagi kõnealuse artikli lõiget 3.
Given that the solvency margin was always formally respected by ELAS, paragraph 3 of the article was never activated.
Üksikasjalikuma teabe saamiseks selle küsimuse kohta vt jaotist artikli 25 kohta, mis käsitleb solventsusmarginaali, ning III osa reguleerimistegevuse kohta.
For further information on this point, see the section on Article 25 on the Solvency margin and Part III on Regulatory Action.
Lahknevused kolmanda elukindlustusdirektiivi ja rakendussätete vahel: Ühendkuningriigi õigusaktides antakse riigisekretärile õigus kooskõlas kolmanda elukindlustusdirektiiviga sekkuda juhul, kui elukindlustusselts on rahalistes raskustes.
Divergences between the 3LD and implementing provisions: UK legislation confers to the Secretary of State the power, in line with the 3LD, to intervene in the case of assurance undertakings facing financial difficulties.
Siiski, vastupidiselt direktiivile, võib riigisekretär taotleda taastamise kava või lühiajalise rahastamiskava esitamist.
However, contrary to the Directive, the Secretary of State may request the submission of a restoration plan or a short finance scheme.
Lisaks võib riigisekretär piirata kindlustusseltsi varade vaba käsutamist enamatel juhtudel, kui on ette nähtud kolmanda elukindlustusdirektiiviga.
In addition, the Secretary of State may restrict the company’s freedom to dispose of its assets in more circumstances than those envisaged by the 3LD.
Artikkel 13 – Tegevusloa tühistamine (esimese elukindlustusdirektiivi artikkel 26 ja konsolideeritud direktiivi artikkel 39)
Article 13 - Withdrawal of authorisation (Articles 26 of 1LD and 39 of CD)
Kõnealune artikkel ühtlustab elukindlustusseltsi tegevusloa tühistamise põhjused päritoluliikmesriigi pädeva asutuse poolt.
This article harmonises the grounds for withdrawal of authorisation in respect of an assurance company by the competent authority of the home Member State.
Lisaks antakse nende sätetega päritoluliikmesriigile ja asukohaliikmesriigile teatud kohustused tühistamise korral.
In addition, this provision places some obligations on the home Member State and on the host Member State in the event of withdrawal.
Artiklis käsitletakse ka mõningaid järgida tulevaid menetlusnõudeid.
It also deals with some procedural formalities that must be observed.
„Artikkel 26
'Article 26
Elukindlustusseltsile päritoluliikmesriigi pädeva asutuse poolt antud tegevusloa võib see asutus tühistada, kui kõnealune kindlustusselts :
Authorization granted to an assurance undertaking by the competent authority of its home Member State may be withdrawn by that authority if that undertaking:
a) ei kasuta tegevusluba 12 kuu jooksul, selgesõnaliselt loobub tegevusloast või lõpetab tegevuse rohkem kui kuueks kuuks, kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel muutub tegevusluba kehtetuks;
(a) does not make use of the authorization within 12 months, expressly renounces it or ceases to carry on business for more than six months, unless the Member State concerned has made provision for authorization to lapse in such cases;
b) ei täida enam tegevusloa andmise tingimusi;
(b) no longer fulfils the conditions for admission;
c) ei ole suutnud võimaldatud aja jooksul võtta artiklis 24 nimetatud taastamis- või rahastamiskavas täpsustatud meetmeid ;
(c) has been unable, within the time allowed, to take the measures specified in the restoration plan or finance scheme referred to in Article 24;
d) jätab olulisel määral täitmata oma kohustused, mis tulenevad tema tegevust reguleerivatest normidest .
(d) fails seriously in its obligations under the regulations to which it is subject.
Tegevusloa tühistamise või kehtetuks muutumise korral teatab päritoluliikmesriigi pädev asutus sellest teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, kes võtavad asjakohaseid meetmeid, et takistada elukindlustusseltsil nende territooriumil tegevuse taasalustamist kas asutamisvabaduse või teenuste osutamise vabaduse alusel.
In the event of the withdrawal or lapse of the authorization, the competent authority of the home Member State shall notify the competent authorities of the other Member States accordingly and they shall take appropriate measures to prevent the undertaking from commencing new operations within their territories, under either the freedom of establishment or the freedom to provide services.