natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Brüsselis 12.–13. juunil 2008. aastal toimunud Euroopa konverents „Üheskoos vaimse tervise ja heaolu nimel”, millel pani alus vaimse tervise ja heaolu Euroopa paktile, andis märku liikmesriikide kindlast otsusest määrata kindlaks elanikkonna vaimse tervise parandamise meetmed sektoriülese strateegia raames, mis väljub tervishoiu valdkonna raamidest ning mille üldisem eesmärk on tagada sotsiaalse kaitse ja vaimse tervise ning heaolu kõrge tase hariduse ja töö valdkonnas.
The European Conference 'Together for Mental Health and Well-Being' held in Brussels on 12-13 June 2008, which established the 'European Pact for Mental Health and Well-Being' signalled the Member State's resolve to decide on measures to improve the mental health of the population in the framework of a cross-sectoral strategy which will go beyond the health sector and aim more generally at ensuring a high level of social protection and mental health and well-being in the fields of education and work.
Pakt teeb eelkõige ettepaneku koondada kokku teadmised ja parimad tavad, et üheskoos luua vastuvõetavad ettepanekud meetmeteks sotsiaal- ja majanduselu tähtsaimates valdkondades.
In particular, the Pact proposes concentrating knowledge and best practices in order jointly to produce acceptable recommendations for measures in key areas of social and economic life.
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raport
Report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Käesolev ettepanek võib endast kujutada kasulikku vahendit vaimse tervise valdkonnas vajalike muudatuste tegemiseks.
The present proposal may represent a useful tool in bringing about the changes required in the mental health sector.
Raport sisaldab terve rea üldisi soovitusi elanikkonna vaimse tervise ja heaolu edendamiseks, häbimärgistamise, diskrimineerimise ning sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks, ennetava tegevuse ja eneseabi tugevdamiseks ning abi ja adekvaatse ravi andmiseks vaimse tervise probleemidega inimestele, nende perekondadele ja hooldajatele.
The report contains a number of general recommendations to promote the mental health and well-being of the population, to combat stigma, discrimination and social exclusion, to strengthen preventive action and self-help and to provide support and adequate treatment for people with mental health problems, their families and carers.
See sisaldab samuti täpseid soovitusi Euroopa paktis määratletud viie esmatähtsa valdkonna kohta.
It also contains specific recommendations in the five priority areas identified by the European Pact.
Need valdkonnad on:
These areas are:
Ø enesetappude ja depressiooni ennetamine;
Ø prevention of suicide and depression,
Ø noorte vaimne tervis ja haridus;
Ø mental health in youth and education,
Ø vaimne tervis töökohal;
Ø mental health in workplace settings,
Ø vanurite vaimne tervis;
Ø mental health of older people,
Ø võitlus häbimärgistamise ja sotsiaalse tõrjutusega.
Ø combating stigma and social exclusion.
Depressiooni ja enesetapu ennetamine
Prevention of suicide and depression
Raportöör usub, et depressiooni ja enesetappude ennetamine nõuab selliste sektoriüleste programmide rakendamist, mis keskenduvad tervislike eluviiside toetamisele, ohutegurite vähendamisele (lihtne juurdepääs ravimitele ja narkootikumitele, alkoholi liigtarbimine) ning toetades enesetapukatse sooritanud inimesi ja enesetapu sooritanud inimeste perekondi ning teostades nende üle järelevalvet, tehes selgeks, et depressioon on ravitav vaimne häire ja enesetappu on võimalik vältida.
Your rapporteur believes that the prevention of depression and suicide calls for the implementation of cross-sectoral programmes which focus on promoting healthy lifestyles, reducing risk factors, such as easy access to medicines, drugs, alcohol abuse, and providing support for and monitoring people who have attempted suicide and the families of those who have committed suicide, making it clear that depression is a treatable disorder and suicide a preventable act.
Raportöör usub, et selles kontekstis on oluline töötada kohalikul tasandil välja võrgustikud, et anda teavet ja toetust eneseabi jaoks.
In this context, your rapporteur believes it is important to develop networks at local level in order to provide information and support for self-help.
Noorte osalust jätkusuutlikus arengus on võimalik saavutada ainult siis, kui noored inimesed on kehaliselt ja vaimselt terved ning neid on kõrgetasemelise hariduse ja koolituse abil korralikult varustatud teadmiste ja oskustega.
We can only achieve the objective of youth participation in sustainable development if young people are physically and mentally healthy, and properly equipped with knowledge and skills through a high level of education and training.
Raportöör väidab, et tuleb võtta meetmeid, et luua kooskõlastatud ja integreeritud raviteenused, mis on ehitatud noorte inimeste, nende perekondade, tööturu osapoolte ning hariduse ja tervishoiu sidusrühmade ümber, ning mis katavad kõiki vanuserühmi.
Your rapporteur maintains that measures must be taken to set up coordinated and integrated services, structured around young people, their families, the social partners, and education and health stakeholders covering every age group.
Ta kutsub liikmesriike seetõttu üles korraldama toetusprogramme vanematele ning toetama koolipersonali, et kujundada välja tervislik koolikliima.
She, therefore, calls on the Member States to organise support programmes for parents and to provide support for school personnel to develop a healthy school climate.
Samuti rõhutab ta vajadust tagada lastele ja täiskasvanutele vaimse tervise eriarstiteenused ning teeb ettepaneku, et vaimne tervis tuleks lisada kõikide tervishoiutöötajate õppeprogrammidesse.
She also stresses the need to provide specialist mental health services for children and adolescents and proposes that mental health should be included in programmes of study for all health care professionals.
Töötingimused mängivad elanikkonna vaimses tervises olulist rolli.
Working conditions play a significant role in the mental health of the population.
Tingimused, nagu halvad juhtimisvõtted, vähene suhtlus, ahistamine, lärm, töökoormus ja vähene ohutus töökohal, võivad kaasa tuua suurema stressi, aidata kaasa vaimsete häirete väljakujunemisele ning sundida töötajaid ennetähtaegselt pensionile minema või invaliidsuspensionile jääma.
Conditions such as negative management techniques, lack of communication, harassment, noise, workload and lack of safety at work can result in increased stress, contribute to the development of mental disorders and induce workers to take early retirement or retire on grounds of invalidity.
Samal ajal suurendavad töötus ja ebastabiilne sissetulek vaimsete häirete tekke ohtu ning piiravad juurdepääsu peamistele meditsiinilistele sekkumisvahenditele vaimse tervise valdkonnas.
At the same time, unemployment and lack of secure income increase the risk of developing mental disorders and narrow the chances of access to basic medical intervention in the field of mental health.
Vaimse tervise edendamiseks töökohal ning ELi majandusnäitajate parandamiseks palub raportöör tööandjatel rakendada tavasid, mis edendavad „paremate” töökohtade pakkumise eesmärgil head vaimset tervist töökohal.
In order to promote mental health at the workplace and improve the EU's economic performance, your rapporteur calls on employers to implement practices which promote good mental health in the workplace in order to offer 'better' jobs.
Raportöör nõuab samuti selliste algatuste igakülgset laiendamist, mille eesmärk on vaimse tervise probleemidega inimeste integreerimine töökohale nende palkamise, tööl hoidmise ja tööle ennistamise abil ning nende taasintegreerimist tööturule võrdsetel alustel.
Your rapporteur also calls for the deepening and widening of initiatives to integrate people with mental health problems into the workplace through their recruitment, retention, rehabilitation and reintegration into the labour market on equal terms.
Lisaks sellele on oluline, et komisjon peaks pakkuma võimalust avaldada ja ajakohastada meetmeid, mida tööandjad on rakendanud oma töötajate emotsionaalse ja vaimse heaolu kaitsmiseks.
Additionally, it is important that the Commission should offer the possibility of publishing and updating the measures which employers have implemented to safeguard the emotional and mental well-being of their employees.
Vanuse suurenedes kasvab oht teatud vaimsete häirete tekkeks ning lisaks Alzheimeri tõvele esinevad sagedasti veel mõned muud probleemid, nagu depressioon, stress ja psüühilised häired.
The risk of developing certain mental disorders increases with age and, apart from Alzheimer's disease, other problems, such as depression, stress and psychotic disorders are common.
Selles kontekstis tuleb vanu inimesi võtta vaimse heaolu edendamise peamise sihtrühmana.
In this context, the elderly must be treated as a basic target group for the promotion of mental well-being.
Vanurite eest hoolitsemisega kaitseme me nende õigust väärikale ja aktiivsele vananemisele ning tagame sotsiaalse ühtekuuluvuse.
By caring for the elderly, we protect their right to dignified and active ageing and safeguard social cohesion.
Raportöör toetab vanade inimeste elukvaliteedi parandamiseks mõeldud meetmeid.
Your rapporteur supports measures to improve the quality of life for the elderly.
Eriliselt tuleks rõhku asetada neurodegeneratiivsete häirete ja teiste vaimuhaiguste tekkemehhanismide ja põhjuste teaduslikule uurimisele ning nende ennetamisele ja hooldusele.
Particular emphasis should be given to research into the mechanisms and the causes of neuro-degenerative disorders and other mental illnesses, and to their prevention and care.
Samuti eksisteerib vajadus hinnata sellega seoses üheaegset haigestumist ja tervishoiutöötajate koolitamist, sest teadusharudeülene lähenemisviis halva vaimse tervisega seotud keerulistele olukordadele loob oluliselt lisandväärtust.
There is also a need to assess co-morbidity and the training of healthcare personnel in this respect since a cross-disciplinary approach to complex situations associated with mental ill-health will produce significant added value.
Raportöör usub, et teadmuspõhise ühiskonna seisukohalt tuleks välja töötada Euroopa strateegia vaimse tervise edendamiseks.
Your rapporteur believes that a European strategy for promoting mental health should be developed in terms of a knowledge-based society.
See tähendab muu hulgas, et Euroopa ühiskonnad peaksid selgelt mõistma vaimse tervise kontseptsioone ja omama täpset arusaama probleemi praeguseks hetkeks jäädvustatud ulatusest ja probleemi loomupärasest dünaamikast ning arusaama oma osalemise olulisusest terviklike lahendusvõimaluste väljatöötamise tingimuste kujundamisel.
This means, inter alia, that European societies should acquire a clear understanding of mental health concepts, a precise awareness of the magnitude of the problem, as recorded at the current time, of its inherent dynamic, and an awareness of the importance of their participation in shaping the conditions for developing integrated options for solutions.
Võttes oma lähtekohaks arvamuse, et teabe andmine peaks algama koolis ja seda peaks laiendama kõikidesse valdkondadesse, teeb raportöör ettepaneku korraldada teabekampaaniaid, et aidata vähendada häbimärgistamist ja sotsiaalset tõrjutust, parandada vaimsete häirete ravi varajase diagnoosimise abil sekkumise ja asjakohase tegelemisega, ning vähendada erinevust kehalise ja vaimse tervise vahel.
Taking as her point of departure the belief that information should start in school and be extended to all areas, your rapporteur proposes that information campaigns be organised to help reduce stigma and discrimination, improve the treatment of mental disorders through early diagnosis through intervention and effective management thereof, and reduce the gap between physical and mental health.
Samal ajal rõhutab raportöör vajadust, et raviteenuse kasutajad ja nende perekonnad osaleksid poliitika väljatöötamises ja rakendamises, nii et raviteenused vastaksid rohkem vajadustele ja oleksid kasutajasõbralikumad.
At the same time, your rapporteur stresses the need for service users and their families to take part in the development and implementation of policies so that services are better geared to needs and more user-friendly.
Esmatähtsad tegevusvaldkonnad Euroopa ja riiklikul tasandil
Priority areas for action at European and national level
Et edendada elanikkonna vaimset tervist ja heaolu, raportöör:
In order to promote the mental health and well-being of the population, your rapporteur:
Ø nõuab koostööd ELi institutsioonide, liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike organite ja tööturu osapoolte vahel viies esmatähtsas valdkonnas, millele on viidatud Euroopa paktis;
Ø calls for cooperation between the EU institutions, Member States, local and regional bodies and the social partners in the five priority areas referred to in the European Pact,
Ø teeb ettepaneku võtta vastu konsulteerimise alus, et jälgida ja kooskõlastada pakti rakendamise meetmeid ning kutsub komisjoni üles esitama pakti rakendamise kontekstis korraldavate konverentside lõppjäreldusi;
Ø proposes the adoption of a Consultative Platform to monitor and coordinate measures to implement the Pact and calls on the Commission to present the conclusions of the conferences to be held in the context of implementing the Pact,
Ø rõhutab vajadust Euroopa tegevuskava järele kodanike vaimse tervise ja heaolu jaoks ning vajadust töötada välja sobivad vaimse tervise näitajad, et parandada vajaduste hindamist riiklikul ja Euroopa tasandil;
Ø stresses the need for a 'European Action Plan on the Mental Health and Well-Being of Citizens' and the need to produce appropriate mental health indicators with a view to improving the assessment of needs at national and European level,
Ø nõuab ühenduse ja liikmesriikide kättesaadavate ressursside optimaalset kasutamist, et edendada vaimset tervist ennetusalase teadustöö, korraliku hoolduse uute struktuuride, vaimuhaiguste tõhusa ravi ning tööturule integreerimise programmide abil;
Ø calls for optimum use of the available Community and national resources to promote mental health through the funding of research into prevention, new structures for decent care and effective treatment of mental illnesses, and labour market integration programmes,
Ø rõhutab vajadust tagada kõrgekvaliteedilised, kättesaadavad, tõhusad ja universaalsed vaimse tervise raviteenused;
Ø stresses the need to provide high-quality, accessible, effective and universal mental health services,
Ø nõuab, et tähelepanu pöörataks võtmepositsioonidel olevate isikute koolitamisele vaimse tervisega seotud küsimuste suhtes;
Ø calls for emphasis to be placed on the training of everyone in key positions relating to mental health,
Ø nõuab vaimse tervise probleemidega inimestele juurdepääsu korralikule haridusele, koolitusele ja tööhõivele ning neid terve elu ümbritseva toetava ja soodustava keskkonna loomist, pöörates eriti tähelepanu kõige haavatavamatele gruppidele.
Ø calls for access to appropriate education, training and employment for people with mental health problems and the creation of a supportive and favourable environment throughout life, with particular emphasis on the most vulnerable groups.
Naftatarnetega seotud probleemide lahendamise lähtealused
on possible solutions to the challenges in relation to oil supply
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS .......................25
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................25
– võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiapoliitika” ( KOM(2007)0001 );
– having regard to the communication from the Commission ‘An energy policy for Europe’ ( COM(2007)0001 ),
– võttes arvesse komisjoni 13. juuni 2008. aasta teatist „Silmitsi kõrgemate naftahindadega” ( KOM(2008)0384 );
– having regard to the communication from the Commission of 13 June 2008 ‘Facing the challenge of higher oil prices’ ( COM(2008)0384 ),
– võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1973. aasta direktiivi 73/328/EMÜ (toornafta ja naftatoodete tarneraskuste mõju leevendamise meetmete kohta)
– having regard to Council Directive 73/238/EEC of 24 July 1973 on measures to mitigate the effects of difficulties in the supply of crude oil and petroleum products
– võttes arvesse nõukogu 7. novembri 1977. aasta otsust 77/706/EMÜ (ühenduse eesmärgi kohta vähendada primaarenergia allikate tarbimist toornafta ja naftatoodete tarneraskuste korral)
– having regard to Council Decision 77/706/EEC of 7 November 1977 on the setting of a Community target for a reduction in the consumption of primary sources of energy in the event of difficulties in the supply of crude oil and petroleum products
– võttes arvesse nõukogu 24. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/67/EÜ, millega liikmesriike kohustatakse säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid
– having regard to Council Directive 2006/67/EC of 24 July 2006 imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products
– võttes arvesse komisjoni 5. novembri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu uus direktiiv, millega liikmesriike kohustatakse säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid ( KOM(2008)0775 );
– having regard to the Commission proposal of 5 November 2008 for a new directive imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products ( COM(2008)0775 ),
– võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist „Teine strateegiline energiaülevaade ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas“ ( KOM(2008)0776 );
– having regard to the communication from the Commission of 13 November 2008 on the second strategic energy review: an EU energy security and solidarity action plan ( COM(2008)0776 ),
– võttes arvesse 12. novembril 2008. aasta rohelist raamatut ”Turvalise, säästva ja konkurentsivõimelise Euroopa energiavõrgu suunas”;
– having regard to the Green Paper of 12 November 2008 ‘Towards a secure, sustainable and competitive European energy network’,
– võttes arvesse oma 15. veebruari 2007. aasta resolutsiooni energiahinna tõusu makromajandusliku mõju kohta
– having regard to its resolution of 15 February 2007 on the macro-economic impact of the increase in the price of energy
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0054 . ;
Texts adopted, P6_TA(2007)0054 . ,
– võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni naftast sõltuvuse kohta
– having regard to its resolution of 29 September 2005 on oil dependency
– võttes arvesse oma 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni kütuse hinna tõusust põhjustatud kriisi kohta kalandussektoris
– having regard to its resolution of 19 June 2008 on the crisis in the fisheries sector caused by rising fuel prices
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise eesistujariigi lõppjäreldusi energia varustuskindluse kohta;
– having regard to the Presidency Conclusions on security of energy supply at the European Council meeting of 15 and 16 October 2008,
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2008. aasta kohtumisel esitatud eesistujariigi lõppjäreldusi toiduainete ja nafta kõrgete hindade mõju kohta poliitika eri valdkondadele;
– having regard to the Presidency Conclusions on the policy implications of high food and oil prices at the European Council meeting of 19 and 20 June 2008,
– võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 12. novembril 2008 ilmunud aastaraamatut „World Energy Outlook 2008”;
– having regard to the World Energy Outlook 2008 of the International Energy Agency (IEA) of 12 November 2008,
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettevalmistavat arvamust naftatarnetega seotud probleemide lahendamise lähtealuste kohta;
– having regard to exploratory opinion TEN/368 of the European Economic and Social Committee on possible solutions to the challenges in relation to oil supply,
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6 0035/2009),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0035/2009 ),
A. arvestades, et energiavarustuse kindluse tagamiseks pööratakse järgmistel kümnenditel Euroopa tasandil üha enam tähelepanu energiatarnemarsruutide, energiakandjate, energia kokkuhoiu ja energiatõhususe võimaluste mitmekesistamisele;
A. whereas increasing attention will have to be paid at European level to the diversification of energy supply routes and sources, energy savings and energy efficiency in order to guarantee the security of energy supply in the coming decades,
B. arvestades, et ühenduse ühtse ja laiaulatusliku energiapoliitika väljatöötamine muutub üha hädavajalikumaks, et tagada energiavarustuse kindlus ajal, mil Euroopa Liidu sõltuvus impordist üha suureneb;
B. whereas it is becoming ever more urgent to develop a coherent and comprehensive Community energy policy in order to ensure security of supply at a time when the European Union is becoming increasingly dependent on imports,
C. arvestades, et nafta on ammenduv ressurss;
C. whereas oil is a finite resource,
D. arvestades, et nafta tootmine Euroopa Liidu ja Norra poolt aitas veel 2007. aastal rahuldada sisenõudlusest rohkem kui 30%;
D. whereas oil production by the European Union and Norway still made a contribution towards meeting domestic demand of more than 30% in 2007,
E. arvestades, et paljusid, sealhulgas hõlpsasti kättesaadavaid naftavarusid ei ole paljudes maailma maades keskkonnapoliitiliste meetmete tõttu või ressursikorralduse raames praegu täiel määral evitatud ning et toorme- ja materjalikulude üldisest suurenemisest tingituna on nafta tootmiskulud 2005. aastast alates kahekordistunud;
E. whereas many oil resources, some of them easily extractable, are currently not made fully accessible in many countries of the world owing to environmental measures or in the context of resource management and the costs of oil extraction have doubled since 2005 owing to the general rise in the cost of raw materials and equipment,
F. arvestades, et U.S. Energy Information Administration’i arvestuste kohaselt on ülemaailmne nõudlus nafta järele 2030. aastal rohkem kui kolmandiku võrra suurem, kui oli 2006. aastal, et Euroopa Liidus kasvab nõudlus ajavahemikus 2015–2030 keskmiselt 0,25% aastas, seda ennekõike nõudluse suurenemise tõttu transpordisektoris, ning seega on nafta osakaal ELi primaarenergia nõudluses 2030. aastal 35%;
F. whereas according to calculations by the US Energy Information Administration worldwide demand for oil will be more than a third higher in 2030 than it was in 2006 and demand in the European Union will rise by an average of 0.25% per year between 2005 and 2030, chiefly due to increased demand in the transport sector, which means that oil’s share of primary energy demand in the European Union in 2030 will stand at 35%,
G. arvestades, et Euroopa Liidu sõltuvus nafta impordist suureneb 2030. aastaks 95% võrra, millega samaaegselt kaasneb traditsiooniliste naftavarude kontsentreerumine nn strateegilise ellipsi moodustavatesse riikidesse ning suureneva nõudluse tekitatud konkurentsi korral võivad tarned muutuda ebakindlaks;
G. whereas the European Union’s dependence on oil imports will rise to 95% by 2030, whilst at the same time conventional oil reserves will be increasingly concentrated in the countries in the strategic ellipse and growing competition in demand could create uncertainties in supply,
H. arvestades, et pikemas perspektiivis on oodata naftahinna tõusu;
H. whereas rising oil prices are to be expected in the long term,
I. arvestades, et põhitoorainete ja nafta hinnatõusust tingitud inflatsiooni kasv on põhjustanud ostujõu kahanemise;
I. whereas the rise of inflation, triggered by hikes in the price of oil and basic commodities has provoked an erosion of purchasing power,