natgillin/translations-raw huggingface dataset:
R. arvestades, et komisjon rõhutas oma soolise võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2010–2015, et sooline vägivald on üks põhiprobleem, mis tuleb lahendada tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks;
R. whereas the Commission stressed in its strategy for gender equality 2010-2015 that gender-based violence was one of the key problems to be addressed in order to achieve genuine gender equality,
S. arvestades, et komisjon teatas, et esitab 2011. aastal ettepaneku naistevastase vägivalla vastu võitlemise strateegia kohta, kuid komisjoni 2011. aasta tööprogrammis ei ole sellele strateegiale selgesõnaliselt viidatud,
S. whereas the Commission announced that it would submit a proposal in 2011 for a strategy to combat violence against women, but no explicit reference to this strategy was made in the Commission Work Programme for 2011,
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele – Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava (KOM(2010)171), lk 13. ;
COM(2010) 171 Delivering an area of freedom, security and justice for Europe's citizens, Action plan Implementing the Stockholm Programme, p.
– kriminaalõiguslik vahend soolise vägivalla vastase direktiivina;
- a criminal-law instrument in the form of a directive against gender-based violence,
– meetmed naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks kuue punkti raamistiku alusel (poliitika, ennetamine, kaitse, vastutuselevõtmine, abistamine ja partnerlus);
- measures to address the ‘six-P’ framework on violence against women (policy, prevention, protection, prosecution, provision, and partnership),
– nõuded liikmesriikidele tagada toimepanijate karistamise vastavalt kuriteo raskusastmele;
- demands on Member States to ensure that perpetrators are punished in accordance with the gravity of the crime,
– nõuded liikmesriikidele tagada nende ametnike koolitus, kes tõenäoliselt puutuvad kokku naistevastase vägivalla juhtumitega, nagu õiguskaitseorganite töötajad, sotsiaaltöötajad, lastekaitsetöötajad, tervishoiutöötajad ja hädaabikeskuste töötajad, et nad oskaksid need juhtumid avastada, kindlaks teha ja asjakohaselt tegutseda, pöörates erilist tähelepanu ohvrite vajadustele ja õigustele;
- demands on Member States to ensure training for officials likely to come into contact with cases of violence against women – including law enforcement, social welfare, child welfare, healthcare and emergency centre staff – in order to detect, identify and properly deal with such cases, with a special focus on the needs and rights of victims,
– nõuded liikmesriikidele näidata üles nõuetekohast hoolsust ning registreerida ja uurida kõikide soolise vägivallaga vormidega seotud kuritegusid, et algatada kohtumenetlus;
- requirements for Member States to demonstrate due diligence and to record and investigate all forms of gender-based violence crimes in order to initiate public prosecution,
– kavad politseiorganite ja tervishoiusektori spetsialistide konkreetsete juurdlustavade väljatöötamiseks, et tagada tõendid soolise vägivalla kohta;
- plans to develop specific investigative routines for police and health sector professionals in order to secure evidence of gender-based violence,
– partnerluste loomine kõrgkoolidega, et pakkuda koolituskursusi soolise vägivalla kohta asjaomaste valdkondade spetsialistidele, eelkõige kohtunikele, kriminaalpolitsei töötajatele, tervishoiu- ja haridustöötajatele ning ohvrite tugiteenistuste töötajatele;
- the creation of partnerships with higher education institutions with a view to providing training courses on gender-based violence for professionals in the relevant fields, especially judges, criminal police officials, health and education professionals and victim support staff,
– poliitilised ettepanekud, et aidata ohvritel oma elu uuesti üles ehitada, pöörates tähelepanu ohvrite eri rühmade, nagu rahvusvähemuste hulka kuuluvate naiste konkreetsetele vajadustele, kindlustades lisaks nende turvalisuse ning taastades füüsilise ja vaimse tervise, ning meetmed, millega toetatakse teabe ja parimate tavade vahetust naistevastase vägivalla all kannatanute abistamiseks;
- policy proposals to help victims rebuild their lives, addressing the specific needs of different groups of victims such as minority women, in addition to ensuring their safety and re-establishing their physical and psychological health, and measures encouraging the exchange of information and best practices on dealing with survivors of violence against women,
– tuvastamise ja diagnoosimise erimehhanismide kasutuselevõtmine haiglate erakorralise meditsiini osakondades ja esmatasandi arstiabi võrgustikus, et tagada ohvritele teenuste parem kättesaadavus ja tõhusam järelevalvesüsteem;
- the integration of specific identification and diagnosis mechanisms within hospital emergency services and the primary care network, with a view to consolidating a more efficient access and monitoring system for the victims concerned,
– nõuded liikmesriikidele tagada koostöös asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega varjupaigad soolise vägivalla ohvritele;
- demands on Member States to provide shelters for victims of gender-based violence in cooperation with relevant NGOs,
– miinimumnõuded soolise vägivalla ohvritele suunatud tugistruktuuride arvu suhtes 10 000 elaniku kohta, pidades silmas keskusi ohvrite abistamiseks eriteadmisi omavate töötajatega;
- minimum requirements as to the number of victim support structures per 10 000 inhabitants for victims of gender-based violence in the form of centres with specific expertise to help victims,
– Euroopa harta koostamine, et sätestada naistevastase vägivalla ohvritele pakutavate abiteenuste miinimumtase, sealhulgas õigus saada õigusabi; varjupaikade loomine, et vastata ohvrite vajadustele seoses kaitse ja ajutise peavarjuga; kiire psühholoogilise abi teenused, mis oleksid kättesaadavad ning mida spetsialistid pakuksid tasuta ja detsentraliseeritult; rahalise toetuse andmise kord, mille eesmärk on edendada ohvrite iseseisvust ning aidata neil tavaellu ja tööle tagasi pöörduda;
- the establishment of a European charter setting out a minimum level of assistance services to be offered to victims of violence against women, including: the right to legal aid; the creation of shelters to meet victims' needs for protection and temporary accommodation; urgent psychological aid services to be provided free of charge by specialists on a decentralised and accessible basis; and financial aid arrangements aimed at promoting victims' independence and facilitating their return to normal life and the world of work,
– miinimumstandardid, et tagada ohvritele professionaalne tugi, võimaldades konsulteerida õigusala töötajaga, sõltumata nende rollist kriminaalmenetluses;
- minimum standards to ensure that victims have professional support in the form of advice from a legal practitioner irrespective of their role in the criminal proceedings,
– mehhanismid juurdepääsu lihtsustamiseks tasuta õigusabile, mis võimaldaks ohvritel kaitsta oma õigusi kogu Euroopa Liidus;
- mechanisms to facilitate access to free legal aid enabling victims to assert their rights throughout the Union,
– kavad, et töötada välja metoodikasuunised ning teha uusi jõupingutusi andmete kogumiseks eesmärgiga saada võrreldavaid statistilisi andmeid soolise vägivalla, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise kohta, et teha kindlaks probleemi ulatus ja luua alus selle lahendamise viiside muutmiseks;
- plans to develop methodological guidelines and undertake new data collection efforts to obtain comparable statistical data on gender-based violence, including female genital mutilation, in order to identify the extent of the problem and to provide a basis for a change in action towards the problem,
– järgmise viie aasta jooksul naistevastase vägivallaga võitlemise Euroopa aasta väljakuulutamine, et suurendada Euroopa kodanike teadlikkust;
- the establishment, in the next five years, of a European Year Against Violence Against Women with the aim of raising awareness among European citizens,
– nõuded komisjonile ja liikmesriikidele võtta asjakohaseid ennetavaid meetmeid, sh korraldada teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, vajadusel koostöös valitsusväliste organisatsioonidega;
- demands on the Commission and Member States to take appropriate measures on prevention, including awareness-raising campaigns, where relevant in cooperation with NGOs,
– palgakokkuleppeid käsitlevate meetmete rakendamine ning tõhusam koostöö tööandjate, ametiühingute ja ettevõtjate ning nende juhtorganite vahel, et anda ohvritele asjakohast teavet nende tööalaste õiguste kohta;
- the implementation of measures in wage agreements and greater coordination between employers, trade unions and enterprises, as well as between their respective management bodies, in order to furnish victims with relevant information on their employment rights,
– selliste kohtute arvu suurendamine, mis tegelevad spetsiaalselt soolise vägivallaga; täiendavate soolist vägivalda käsitlevate vahendite ja koolitusmaterjalide tagamine kohtunikele, prokuröridele ja juristidele; õiguskaitseorganite vastavate eriüksuste tõhustamine, suurendades töötajate arvu ning parandades koolituse ja varustuse taset;
- an increased number of courts specifically handling gender-based violence; more resources and training materials on gender-based violence for judges, public prosecutors and lawyers; and improvements to the specialist units in law enforcement bodies, by increasing their staff numbers and improving their training and equipment;
4. tunnistab, et naistevastane vägivald on üks kõige tõsisem soopõhine inimõiguste rikkumise vorm ning koduvägivald – teiste ohvrite suhtes, nagu lapsed, mehed ja eakad – on samuti varjatud nähtus, millele tuleb tähelepanu pöörata, kuna see mõjutab väga paljusid peresid;
Recognises that violence against women is one of the most serious forms of gender-based violations of human rights and that domestic violence – against other victims such as children, men and the elderly – is also a hidden phenomenon that affects too many families to be ignored;
7. rõhutab, et naissoost sisserändajad, eelkõige ebaseaduslikud naissoost sisserändajad ja naissoost varjupaigataotlejad, on soolise vägivalla suhtes eriti haavatavad;
Highlights that migrant women, including undocumented migrant women, and women asylum-seekers form two subcategories of women that are particularly vulnerable to gender-based violence;
10. rõhutab, et tulevane teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kaheksas raamprogramm peaks multidistsiplinaarse uurimisvaldkonnana hõlmama ka laste, noorte ja naiste vastast vägivalda ning soolist ja seksuaalset vägivalda üldisemal tasandil;
Emphasises that research into the area of violence against children, young people and women, and on a more general level on gender and sexual violence, should be included as a multidisciplinary research area in the future Eighth Framework Programme for Research and Technological Development;
16. kutsub ELi Põhiõiguste Ametit ja Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti üles teostama uuringut vägivalla püsivuse kohta teismeliste suhetes ja selle mõju kohta nende heaolule;
Calls on the EU Fundamental Rights Agency and the Gender Institute to carry out research which looks at the pervasiveness of violence in teenage relationships and the impact this has on their welfare;
29. kordab oma seisukohta, et Euroopa Liit peaks Lissaboni lepinguga sätestatud uue õigusraamistiku alusel ühinema naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni ja selle fakultatiivse protokolliga
Reiterates its view that the European Union, within the new legal framework established by the Treaty of Lisbon, should become a party to the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW) and its optional protocol
P6_TA(2010)0037 , lõige 12. ;
P6_TA(2010)0037 paragraph 12. ;
Vägivald naiste suhtes on probleemiks nii rahvusvahelisel kui ka Euroopa tasandil
Violence against women is an international as well as a European problem
Vähemalt 20% Euroopa naistest on kogenud vägivalda lähisuhetes, see on üks tavalisemaid naiste surmade põhjuseid. .
At least 20% of women in Europe have experienced violence in close relationships; it is one of the most common causes of death among women. .
Hoolimata sellest, et naiste suhtes toime pandavale vägivallale on tähelepanu pööratud juba aastakümneid, ei ole maailma ühiskonnal õnnestunud seda äärmiselt hävitavat kuritegevuse vormi peatada.
Despite the fact that violence against women has been a topic of debate over several decades, the international community has not managed to put an end to this extremely destructive form of criminality.
Valus on pealt vaadata, kuidas me pole siiani suutnud naisi vägivalla eest kaitsta.
It is distressing to see how we still fail to protect women against violence.
Tegemist on problemaatikaga, mis hõlmab ühelt poolt iga üksiku kuriteoohvri puutumatuse kaitset, hõlmates samas ka selliste oluliste ühiste ühiskonnahuvide kaitsmist nagu vabadus ja demokraatia.
It is a complex problem which involves protecting the integrity of individual victims of crime but also protecting important common social interests, such as freedom and democracy.
Euroopa Liit peab seetõttu võtma vastutuse ning kehtestama vägivalla peatamiseks vajalikud õigusaktid.
The European Union must therefore shoulder its responsibility and introduce the legislation required to put an end to the violence.
Raportöör on käesolevasse strateegiaraportisse koondanud hulga meetmeid, mis on hädavajalikud, et tagada Euroopa naistele inimväärne elu.
Your rapporteur has compiled a number of measures in this strategic report which are absolutely necessary in order to guarantee women in Europe a decent life.
Euroopa Parlament on varem koostanud resolutsiooni naistevastase vägivalla kohta
The European Parliament has previously adopted a resolution on violence against women
P7_TA (2009) 0098, resolutsioon naistevastase vägivalla kaotamise kohta. .
P7_TA (2009) 0098, Elimination of violence against women. .
Seoses sellega juhtis parlament tähelepanu sellele, et naiste suhtes mis tahes vägivalla vormi vastu võitlemise jaoks on vajalik kõikehõlmav õigusakt.
In this context, Parliament pointed out the need for a comprehensive legal act to combat all forms of violence against women.
Parlament tõi esile ka selle, et soolise vägivalla kaotamine on võimalik, kuid see nõuab pikaajalist panustamist väga mitmesugustes valdkondades.
Parliament also stressed that it is possible to eliminate gender-based violence.
Nõudeid tuleb esitada mitmesugustele poliitilistele, sotsiaalsetele ja õigusalastele meetmetele.
This also requires long-term efforts within numerous different areas.
Komisjon on teinud selle kohta mitmeid olulisi põhimõttelisi otsuseid, eriti seoses uue soolise võrdõiguslikkuse strateegia (2010–2015) väljatöötamisega.
There is a need for many different types of measures of a political, social and legal nature.
Tegevuskavas märgitakse, et sooline vägivald on üks kesksetest lahendamist vajavatest probleemidest tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel
The Commission has taken some important decisions in principle towards this end, particularly drawing up the new action plan for gender equality (2010-2015), which stresses that gender-based violence is one of the key problems to be addressed in order to achieve genuine gender equality
KOM(2010), võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015, lk 4. .
COM(2010) Strategy for equality 2010–2015, 4. .
Komisjon on samuti teatanud, et 2011. aastal esitab ta ettepaneku soolise vägivalla vastu võitlemise strateegilise kava kohta.
The Commission has also announced that it will submit a proposal in 2011 for a strategic plan to combat gender-based violence.
Käesolev raport on Euroopa Parlamendi algatusraport.
This report is an own-initiative report of the European Parliament.
Sooline vägivald kujutab endast põhivabaduse ja -õiguste ning ka turvalisuse ja inimväärikusega seotud õiguste rikkumist.
Gender-based violence is a violation of fundamental freedoms and rights, such as the right to security and human dignity.
Seepärast on probleemile tähelepanu pööratud rahvusvahelisel tasandil.
The problem has therefore received international attention.
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni neljandal naistekonverentsil Pekingis 1995. aastal võeti vastu tegevusplatvorm, milles pööratakse tähelepanu naistevastasele vägivallale
The United Nations Fourth World Conference on Women held in Beijing in 1995 adopted a platform for action which drew attention to violence against women
ÜRO neljas ülemaailmne naisteteemaline konverents, Peking 1995. .
The United Nations Fourth World Conference on Women, Beijing 1995. .
Dokumendis öeldakse, et kogu maailma ühiskonna jaoks on naistevastase vägivalla ennetamine ning kaotamine oluline strateegiline eesmärk.
The document states that it is an important strategic objective for the international community to prevent and eliminate violence against women.
Dokumendis esitatakse erinevate riikide valitsustele selged nõudmised vägivallavastaseks võitluseks vajalike õigusaktide ülevõtmiseks ning jõustamiseks.
The document makes clear demands on the governments of the various States to introduce and enforce the legislation required to combat violence.
Kõik Euroopa Liidu liikmesriigid on kirjutanud alla ÜRO tegevusplatvormile.
All Member States of the European Union have signed the UN platform for action.
Pekingis välja töötatud tegevusplatvormi on ÜRO Peaassamblee hiljem kinnitanud mitme järelmeetmega
The platform for action drawn up in Beijing has since been confirmed by the General Assembly through several reviews
Ülevaade Pekingi deklaratsiooni ja tegevusplatvormi rakendamise kohta viie aasta jooksul, 2000.
Five-year review of the implementation of the Beijing Declaration and Platform for Action, 2000.
Ülevaade kümne aasta kohta, 2005.
The ten-year review 2005, The 15 year review 2010; UN Resolution 63/155.
Ülevaade 15 aasta kohta, 2010; ÜRO resolutsioon 63/155. „Intensification of efforts to eliminate all forms of violence against women” (Naistevastase vägivalla kaotamise eesmärgil tehtud jõupingutuste suurendamine), ÜRO peasekretäri aruanne. .
‘Intensification of efforts to eliminate all forms of violence against women’ Report of the Secretary-General. .
ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC) seab oma 2013. aasta kohtumisel oluliseks prioriteediks naiste ja tütarlaste vastase vägivalla kaotamise
The United Nations Economic and Social Council, ECOSOC, will give particular priority to the elimination of violence against women and girls at its meeting in 2013
ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC), resolutsioon 2009/15. .
UN ECOSOC Resolution 2009/15. .
Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta on üks ÜRO olulisematest naisõiguste alastest dokumentidest.
The CEDAW (Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women) is one of the UN’s most important documents on women’s rights.
Konventsioon esitab liikmesriikidele nõudmised tagamaks naiste õigused ja vabadus mitmetes valdkondades.
The Convention requires the Member States to introduce guarantees for women’s freedoms and rights in a number of different areas.
Mõningad neist valdkondadest on asjakohased ka naistevastase vägivalla problemaatika suhtes, nt elukaaslase valimise õigus
Some of these areas are also relevant to the problem of violence against women, for example the right to choose one’s life partner oneself
On oluline, et ka Euroopa Liit allkirjastaks konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta.
It is important to insist that the EU should also sign the CEDAW.
Riikidel on nüüd hoolsuskohustusest tulenevalt õigus sekkuda ka juhul, kui üksikisikud on kaaskodanike suhtes vägivaldsed.
In accordance with the principle of ‘the duty of due diligence’, States are now required to intervene even where individuals subject other fellow human beings to abuse.
Kohustus kehtib nii kuriteo ennetamisel kui ka vägivalla akti sekkumisel.
This obligation applies both to preventing crime and intervening when injustice has taken place.
Kohtuasi Opuz vs. Turkey (2009). .
Case of Opuz v. Turkey (2009). .
Ka muud rahvusvahelised õigusaktid on asjakohased
Other international legal instruments are also relevant
Euroopa Kohus on viimastel aastatel selgelt näidanud, et on võimalik esitada nõudmisi mis tahes riigi seadusandlusele, et see ka tegelikult kaitseks inimeste õigust teha seksuaalvaldkonnas ise otsuseid.
In recent years, the European Court of Human Rights has clearly ruled that individual countries’ legislation can be required effectively to protect individuals’ right of self‑determination in sexual matters.
Kohus on rõhutanud, et mis tahes vastu teise poole tahtmist toime pandud seksuaalne toiming kuulub kohtulikule lahendamisele vastavalt õigusaktidele
The Court has stressed that all sexual acts perpetrated against someone without that person’s consent must be subject to legislation
Ka Euroopa Nõukogu on teinud mitmeid olulisi algatusi kaitsmaks naisi vägivalla eest.
The Council of Europe has also taken numerous important initiatives towards protecting women against violence.
Praegu käib töö uue naiste suhtes toime pandava ja perevägivalla vastase ennetusega tegeleva konventsiooniga
It is currently at work on a new convention on preventing and combating violence against women and domestic violence
Euroopa Nõukogu dokument 12013 (2009); CAHVIO (2010) 17, naistevastase ja koduse vägivalla ennetamist ja selle vastu võitlemist käsitleva konventsiooni kolmas eelnõu. .
Council of Europe doc 12013 (2009); CAHVIO (2010) 17, Third Draft Convention on preventing and combating violence against women and domestic violence. .
Sooline võrdõiguslikkus on üks olulisemaid aluspõhimõtteid Euroopa Liidu jaoks.
Gender equality is a fundamental EU principle.
Austus inimõiguste vastu on Euroopa Liidu lepingus kesksel kohal ning põhiõiguste harta kohaselt peab Euroopa ühiskonda iseloomustama naiste ja meeste vaheline võrdsus
Respect for human rights is a key value in the EU Treaty, and the EU Charter of Fundamental Rights states that European society should be characterised by equality between women and men
ELi lepingu artikkel 2; Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 23 naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta. .
TEU Article 2; European Union Charter on Fundamental Rights, Article 23 on equality between men and women. .
Lissaboni lepinguga sätestatu alusel on Euroopa Liidul võimalus kehtestada ühised sätted kriminaalõiguse valdkonnas.
The Lisbon Treaty has provided scope for the EU to introduce common provisions in the field of criminal law.
Euroopa Liidul on juba varasemast olemas liikmesriikide kriminaalõiguse alaste õigusaktide lähendamise pädevus ühtlustamise eesmärgiga hõlmatud valdkondades
The Union was previously already competent to approximate Member States’ criminal legislation in areas covered by the objective of harmonisation
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 2; Euroopa Kohtu kohtuasi C-176/03, komisjon vs . nõukogu, EKL 2005, lk I-7879. .
TFEU, Article 83(2); Court of Justice (2005) Case C-176/03, Commission v. Council, ECR I - 7879. .
Lisaks on Euroopa Liidul õigus kehtestada miinimumeeskirjad, näiteks kuriteokoosseisu ja karistuste määramine raskete kuritegude puhul, millel on kuriteo olemuse või tagajärgede tõttu piiriülene iseloom.
The Union also has the right to introduce minimum rules concerning the definition of criminal offences and sanctions in the areas of particularly serious crime with a cross-border dimension, resulting from the nature or impact of such offences.
Nimetatud pädevus on kehtiv ka juhul, kui on väga suur vajadus võidelda kuritegevuse vastu ühistel alustel
This competence also applies in cases where there is a special need to combat crime on a common basis
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 1. .
TFEU, Article 83(1). .
Lepingu tekstis nimetatakse eelkõige inimkaubandust ning naiste ja laste seksuaalset ärakasutamist.
The text of the Treaty makes particular reference to trafficking in human beings and sexual exploitation of women and children.