natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. arvestades, et reklaamis edastatavad soopõhised diskrimineerivad ja/või alandavad sõnumid takistavad kaasaegse ja võrdse ühiskonna tekkimist;
C. whereas discriminatory and/or degrading messages based on gender in advertising and all forms of gender stereotyping is an obstacle to a modern and equal society,
D. arvestades, et stereotüübid võivad kujundada käitumisviise, mille kaudu samastumine toimub;
D. whereas stereotypes may contribute to conduct that is a vector for identification,
E. arvestades, et reklaam ja turundus pigem loovad kultuuri kui ainult peegeldavad seda, kuna meie soolised kontseptsioonid on sotsiaalselt konstrueeritud ja reklaamid aitavad meil neid konstrueerida;
E. whereas advertising and marketing create culture rather than just reflect it, our concepts of gender being socially constructed and advertisements helping us construct them,
F. arvestades, et reklaam on turumajanduse osa ning oma laiaulatuslikkuse tõttu avaldab ta vaieldamatult mõju üldsuse käitumisele ja avaliku arvamuse kujundamisele;
F. whereas advertising is a component part of the market economy and, owing to its ubiquity, has an undeniable impact on public behaviour and the shaping of public opinion,
G. arvestades, et reklaamides esitatakse sageli karikatuurne nägemus naiste ja meeste elust;
G. whereas advertising often presents a caricatured view of women’s and men’s lives,
H. arvestades, et reklaamides esitatavad soolised stereotüübid piiravad naisi, mehi, tüdrukuid ja poisse, surudes nad ettemääratud ja kunstlikesse rollidesse, mis on sageli alandavad, häbistavad ning näitavad rumalana mõlemaid sugupooli; arvestades, et reklaami olemus tugevdab samuti kõnealust negatiivset mõju, kuna sõnumit pidevalt korratakse ja taasesitatakse;
H. whereas gender stereotyping in advertising straitjackets women, men, girls and boys by restricting individuals to predetermined and artificial roles that are often degrading, humiliating and dumbed down for both sexes; whereas the nature of advertising also reinforces this negative impact as the message is constantly reiterated and reproduced,
I. arvestades, et sooline diskrimineerimine on meedias endiselt laialt levinud; arvestades, et soolistel stereotüüpidel põhinevaid reklaame ja meediat võib käsitleda kõnealuse diskrimineerimise osana;
I. whereas gender discrimination in the media is still widespread; whereas gender stereotyping advertising and media can be considered part of this discrimination,
J. arvestades, et reklaamides esitatavad soolised stereotüübid kajastavad järelikult võimu ebavõrdset jagunemist sugude vahel;
J. whereas gender stereotyping in advertising thus echoes the unequal distribution of gender power,
K. arvestades, et reklaamides esitatavad soolised stereotüübid mitte üksnes ei suru inimesi erinevatesse ettemääratud rollidesse, vaid ka arvavad välja need inimesed, kes ei sobi normidesse;
K. whereas gender stereotyping in advertising not only restricts individuals to playing various predetermined roles, but also excludes individuals who do not fit the norm,
L. arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ja koostöö edendamiseks nii era- kui ka avalikus elus tuleb stereotüüpide tekitamise vastu võidelda ühiskonna kõigil tasanditel;
L. whereas gender stereotyping must be opposed at all levels of society in order to foster equality and cooperation between women and men in both the private and public domains,
M. arvestades, et lapse sotsialiseerumise esimestest aastatest alates võivad soolised stereotüübid soodustada soolist diskrimineerimist, mis toetab kogu ülejäänud elu jätkuva sugupoolte ebavõrdse kohtlemise kinnistumist ja soospetsiifiliste klišeede tekkimist;
M. whereas right from the first years of a child’s socialisation gender stereotyping may contribute towards the gender discrimination which reinforces the perpetuation of lifelong inequalities between women and men and the emergence of gender-specific clichés,
N. arvestades, et sooliste stereotüüpide kontseptsioon mõjub piiravalt ja aitab kaasa tööturu jagamisele sugupooltele vastavate ametite vahel, kus naised teenivad enamasti meestest vähem;
N. whereas the concept of gender stereotyping is counterproductive and contributes to dividing the labour market into professions by gender, with women generally earning less than men,
O. arvestades, et sooliste stereotüüpide taastootmise vältimise püüdlustesse tuleb kaasata kogu ühiskond; arvestades, et tegemist peaks olema kõigi osapoolte jagatud vastutusega;
O. whereas the whole of society has to be involved in efforts to avoid the reproduction of gender stereotyping; whereas responsibility for doing so should be shared by all parties,
P. arvestades, et tuleb kõrvaldada takistused meeste ja naiste positiivselt kujutamiselt kõikides sotsiaalsetes situatsioonides;
P. whereas the barriers to a positive image of men and women being conveyed in all social situations need to be removed,
Q. arvestades, et eriti haavatav rühm on lapsed, kes ei usalda mitte üksnes autoriteete, vaid ka muinasjuttudest, telesaadetest, pildiraamatutest, sh õppematerjal, videomängudest, mänguasjareklaamidest jm pärinevaid tegelasi; arvestades, et lapsed õpivad äsja kogetut imiteerides ja matkides; arvestades, et reklaamides esitatavad soolised stereotüübid mõjutavad seetõttu üksikisiku arengut ja rõhutavad asjaolu, et inimese sugu dikteerib tema võimalused;
Q. whereas children are a particularly vulnerable group that places its trust not just in authority but also in characters from myths, TV programmes, picture-books, including education material, TV games, toy advertising, etc.; whereas children learn by imitation and mimicking what they have just experienced; whereas gender stereotyping in advertising for that reason influences individual development and accentuates the fact that a person's gender dictates what is possible and what is not,
R. arvestades, et eri meediakanalite kaudu edastatav reklaam ümbritseb meid igapäevaelus kõikjal; arvestades, et olenemata meie vanusest või soost näeme me kõik igapäevaste telesaadete raames reklaamipause ja muud liiki reklaami; arvestades, et eriti oluline on allutada meediaväljaannete reklaam eetilistele ja/või õiguslikult siduvatele eeskirjadele, et vältida soolisi stereotüüpe ja soopõhist diskrimineerimist edastavaid ning vägivallale ja seksismile õhutavaid reklaame; arvestades, et paljude liikmesriikide seadusandlus on puudulik ja reklaami suhtes kohaldatavat riiklikku eetikakoodeksit kas ei järgita või puudub see üldse;
R. whereas advertising through different types of media is omnipresent in our daily lives; whereas, regardless of our age and gender, we are exposed to commercial breaks in daily TV programmes as well as to other types of advertising; whereas it is of particular importance that advertising through media be subject to ethically and/or legally binding rules to prevent adverts communicating gender stereotypes and sex-based discrimination as well as incitement to violence and to sexism; whereas the law of many Member States is inadequate and national codes of ethics applicable to advertising are not respected or in some cases do not even exist;
S. arvestades, et vastutustundlik reklaamimine võib avaldada positiivset mõju sellele, kuidas ühiskond tajub näiteks kehakuvandit, soorolle ja normaalsust; arvestades, et reklaam võib olla mõjuvõimas vahend stereotüüpide vaidlustamisel ja kõrvaldamisel,
S. whereas responsible advertising can have a positive influence over society's perceptions of such issues as: 'body image', 'gender roles' and 'normality'; whereas advertising can be a strong tool in challenging and tackling stereotypes,
6. kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles järgima erinevate ühenduse programmidega, nagu EQUAL, võetud suuniseid ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid suuniseid;
Calls on the EU institutions and Member States to adhere to the guidelines adopted through various Community programmes, such as EQUAL, and guidelines focussing on gender equality;
10. märgib, et stereotüüpe kasutatakse nii täiskasvanutele kui ka lastele suunatud turunduses; rõhutab, et stereotüübid lastesaadete ajal edastatavas reklaamis on eriti problemaatilised, sest nad võivad avaldada mõju soolisele sotsialiseerumisele ja seega sellele, kuidas laps tajub iseennast, oma pereliikmeid ja välismaailma;
Notes that stereotyping is utilised in marketing directed at both adults and children, stresses that stereotypes in advertising on children’s television programmes are a special problem because of their potential impact on gender socialisation and, subsequently, children’s views of themselves, family members and the outside world;
12. rõhutab, et koolisüsteemil peab olema esmatähtis roll laste kriitilise mõtlemisvõime väljaarendamisel meediapildi ja meedia suhtes üldisemalt, et hoida ära reklaamis ja turunduses sooliste stereotüüpide taastootmise hävitavaid tagajärgi;
Stresses the fundamental role which should be played by the school system in developing children's critical faculties with regard to images and the media in general, in order to prevent the disastrous effects of the recurrence of gender stereotypes in marketing and advertising;
14. juhib eelkõige tähelepanu vajadusele kõrvaldada õpikutest, mänguasjadest, video- ja arvutimängudest, Internetist ja uutest info- ja sidetehnoloogiavahenditest ning erinevate meediakanalite reklaamist sõnumid, mis eiravad inimväärikust ja edastavad soolisi stereotüüpe;
Draws attention in particular to the need to eliminate messages contrary to human dignity and conveying gender stereotypes from textbooks, toys, video and computer games, Internet and the new information and communications technologies (ICTs), as well as advertising through different types of media;
18. rõhutab, kui tähtis on toetada naiste haridust, koolitust ja tööhõivet, et edendada ja tagada neile võrdsed võimalused meedia kõigis valdkondades ja tasanditel;
Emphasises the importance of supporting the education, training and employment of women to promote and ensure that they have equal access to all areas and levels of the media;
23. märgib, et massimeedia ning uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatega seotud käitumisjuhistes pööratakse harva tähelepanu sugupooltele ning see probleem vajab lahendamist;
Notes that the codes of conduct in the mass media and new information and communications technologies (ICTs) rarely include gender considerations, and that this is a problem that needs to be solved;
26. tuletab komisjonile meelde, et nõukogu direktiiv 2004/113/EÜ hõlmas komisjoni esialgses ettepanekus ka diskrimineerimist meedias; palub komisjonil teha jõupingutusi kõnealuse diskrimineerimise vastu võitlemiseks;
Reminds the Commission that the above-mentioned Council Directive 2004/113/EC, when first proposed by the Commission, also covered discrimination in the media; calls on the Commission to step up its efforts against this discrimination;
28. rõhutab vajadust levitada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet meedias eri vanuserühmadele suunatud trükiste ja saadete abil, et propageerida parimaid tavasid ja sooliste erinevuste austamist;
Underlines the need to disseminate the principles of gender equality through the media by means of publications and programmes, designed for different age groups, to popularize best practices and respect for gender differences;
Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised (2006–2010) käsitlevad kuut prioriteetset valdkonda, millest üks on sooliste stereotüüpide vastu võitlemine.
A roadmap for equality (2006-2010) contains six priority areas, one of which is to combat gender stereotypes.
Käesoleva raporti eesmärk on juhtida tähelepanu sellele, kuidas reklaam õhutab ja kindlustab soolisi stereotüüpe ning kuidas avaldab see negatiivset mõju võrdõiguslikkusele.
The purpose of this report is to highlight how advertising fuels and consolidates gender stereotypes and how this has a negative impact on equality.
Reklaami mõiste hõlmab kõiki teksti-, pilt- või häälsõnumeid, nii elektroonilisel kui ka trükitud kujul, mis on suunatud ettevõtte ärilise tegevuse edendamisele.
The term advertising encompasses all text, picture or sound messages, in electronic or printed form, aimed at promoting a company's commercial activity.
Kõnealuses valdkonnas on viidud läbi mõned teadusuuringud (kuid mitte piisavalt) ning Sloveenia eesistumise ajal 2008. aasta jaanuaris toimus Brdos (Sloveenias) konverents, kus käsitleti sooliste stereotüüpide põhjustatud piiranguid ja probleeme.
Some research - although not enough - has been conducted in this field and a conference was held during the Slovenian Presidency in Brdo (Slovenia) in January 2008 to look into the limitations and problems regarding gender stereotypes.
Turundusega ei püüta enam veenda tarbijaid midagi ostma, vaid soovitakse panna tarbijad suhtlema teiste turuosalistega, et ennast luua või esile tuua või end mõtestatult positsioneerida
Marketing no longer aims to persuade consumers to buy something but to get consumers to interact with other objects on a market in order to create or produce themselves or to purposefully position themselves
Firat, Dholakia, Venkatesh “Marketing in a postmodern world”, 1995, lk 52. .
Firat, Dholakia and Venkatesh: "Marketing in a postmodern world", 1995, p.
Turg ja turustajad töötavad koos tarbijate sotsialiseerimisel
The market and marketers work together in socialising consumers
Cova “The Postmodern Explained To Managers: Implications For Marketing”, 1996, lk 22. .
Cova, "The Postmodern Explained To Managers: Implications For Marketing", 1996, p.
Arnould & Thompson “Consumer Culture Theory (CCT): Twenty Years of Research”, Journal of Consumer Research, 2005, lk 868-882. .
Arnould & Thompson, "Consumer Culture Theory (CCT): Twenty Years of Research, Journal of Consumer Research 2005, pp. 868-882 .
See peab eriti hästi paika noorte tarbijate puhul
This can be seen as especially true of young consumers
Gianneschi „Varor och märken - om att vara och märkas”, teadustöö ärijuhtimise valdkonnas, Göteborgi ülikooli ärijuhtimise õppetool, 2007. .
Gianneschi, "Varor och märken - om att vara och märkas", Thesis on business administration, Department of Business Administration, University of Gothenburg, 2007 .
Dr. Carsten Wippermann, Sinus Sociovision; Heidelberg, Saksamaa ” Ways to Equality of Treatment – Today and Tomorrow”. , UEAPME poolt
Dr. Carsten Wippermann, Sinus Sociovision; Heidelberg, Germany: ” Ways to Equality of Treatment – Today and Tomorrow” , by the UEAPME
European Association of Craft, Small and Medium-Sized Enterprises “Living and Managing Gender Stereotypes in Adulthood: Employer’s point of view”. , Poolas
European Association of Craft, Small and Medium-Sized Enterprises: “Living and Managing Gender Stereotypes in Adulthood: Employer’s point of view. , in Poland
Monika Ksieniewicz, Department for Women, Family and Counteracting Discrimination, Ministry of Labour and Social Policy: “ Adulthood: Living and Managing Gender Stereotypes”. ja mujal teostatud uuringud on käesoleva raporti koostamisel olnud hindamatu väärtusega, nagu ka Rootsi valitsuse poolt hiljuti avaldatud uurimus, milles on dokumenteeritud ja tuvastatud reklaamides esitatavate sooliste stereotüüpide mõju
Monika Ksieniewicz, Department for Women, Family and Counteracting Discrimination, Ministry of Labour and Social Policy: “ Adulthood: Living and Managing Gender Stereotypes”. and elsewhere has been invaluable for this report, as has a recently published study by the Swedish Government that documents and establishes the effects of gender stereotyping in advertising
Reklaami põhieesmärk on meid kõiki – nii naisi kui ka mehi – mõjutada.
The very purpose of advertising is to influence each and every one of us - women and men alike.
Mitte ühegi valiku tegemine, olgu see siis seotud hariduse, karjääri, suhete või sotsiaalsete ja kultuuriliste eelistustega, ei toimu meie elus vaakumis.
Whenever we make choices in life, such as on our education, career, relationships and social and cultural affinities, this is not done in a vacuum.
Meid mõjutavad terve hulk tegureid, millest kaks kõige olulisemat on sotsiaalne klass ja sugu.
We are influenced by a whole range of factors, with social class and gender being two of the most important.
Lisaks ümbritsevad meid pidevalt reklaamidest pärit kuvandid ja kontseptsioonid sugude ja soorollide kohta.
Then there are the images and concepts of gender and gender roles that are ever present around us through advertising.
Reklaam mõjutab meid teadlikul, kuid ennekõike arvatavasti alateadlikul tasandil.
Advertising influences us on both a conscious and, perhaps primarily, subconscious level.
Tehnoloogiline progress on radikaalselt muutnud äriliste sõnumite edastamise viisi.
Technological progress has radically changed the way in which the commercial message is conveyed.
See on olulise tähtsusega, arvestades meid igapäevaelus ümbritseva reklaami mahtu, kättesaadavust ja ulatust.
This is of major significance in terms of the volume, accessibility and extent of advertising in our everyday lives.
Soolised stereotüübid kindlustavad kitsad soorollid, piirates seega manööverdamisruumi ning võimalusi naiste ja tüdrukute, kuid ka meeste ja poiste elus.
Gender stereotypes consolidate narrow gender roles, thus restricting the room for manoeuvre and life opportunities for women and girls, but also for men and boys.
Kuna nimetatud sõnum ümbritseb meid kõikjal meie igapäevaelus – televiisoris, ajalehtedes, filmides ja Internetis – muutub see normiks, millele vastavust meilt oodatakse ja nõutakse.
As this message is omnipresent in our everyday lives - on TV, in newspapers, in films, and on the Internet - it becomes the norm to which we are expected and required to conform.
Reklaam on spetsiaalselt loodud etteantud viisil tõlgendamiseks.
Advertising is specifically designed to be interpreted in a given way.
Üks ühesuguse tõlgendamise (ning oletatavasti ka ühesuguse kaubandustava) eeltingimus on seetõttu, et kasutatav vorm peab põhinema sihtrühmas valitsevatel üldistel kontseptsioonidel või eelarvamustel.
One of the preconditions for uniform interpretation and, presumably, uniform commercial practice, is therefore that the form is based on general concepts or prejudices in its target group's society.
Olla naine või mees tänapäeva ühiskonnas kätkeb endas kunstlike ootuste järgi elamist ning see võib tegelikkuses sageli osutuda raskeks või isegi võimatuks.
To be a woman or a man in today's society involves living up to artificial expectations, and this can, in practice, often be difficult or even impossible to achieve.
Kuid eelkõige ei ole see eesmärk, mille poole tasuks püüelda.
Above all, however, it is not an aim worth attaining.
Ebaõnnestumine on pidevaks hirmuks ning ebaõnnestumine nõuab oma osa: söömishäired, vaimuhaigused, madal enesehinnang jne.
Failure is a constant threat, and failure demands its sacrifice: eating disorders, mental illness, low self-esteem, etc.
Eneseväärikus taandub sugupooltele ette antud raamistiku järgi käitumisele.
Self-dignity is reduced to conforming to a pre-established gender framework.
Uuringud näitavad, et sooliste stereotüüpidega loodud normid käsitavad inimesi asjadena, kuna nii naisi kui ka mehi – kuigi siiani on kannatajateks olnud rohkem naised – kujutatakse objektidena.
Research shows that the norms created by gender stereotypes in advertising objectify people, in the sense that both women and men - although women have suffered more up until now - are represented as objects.
Taandades inimese esemeks, jäetakse ta kaitsetuks vägivalla ja solvangute eest.
Reducing a human to an object leaves the individual exposed to violence and insults.
Reklaamides inimeste esemetega võrdsustamine omab suurt tähtsust inimese identiteedi kujundamise protsessis ja selles, millist kuvandit tajutakse „normaalsena”.
Objectification in advertising is of key importance for the process by which an individual builds his/her identity and for how an image is perceived as 'normal'.
Stereotüübid on seotud naiste ja meeste ning nendevaheliste suhete kajastamisega.
Stereotyping relates to ideas about women and men and the relationships between them.
Reklaamides kasutatavaid stereotüüpe võib vaadelda ka kui võimu näitamise vahendit.
Stereotyping in advertising is also seen as an instrument of power.
Soolise võrdõiguslikkuse poliitika eesmärk on anda kõigile võim kujundada ühiskonda ja nende endi elu.
The objective of gender equality policy is for everyone to have the power to shape society and their own existence.
Pidev alistumine inimesi esemetena kujutavatele ja stereotüüpe loovatele sõnumitele takistab selle eesmärgi saavutamist.
Constant exposure to objectifying and stereotyped messages impedes this objective.
Ärilise eesmärgiga sõnumid mängivad laste- ja noortekultuuris üha domineerivamat rolli.
Commercial messages are playing an ever more dominant role in child and youth culture.
Me teame, et see mõjutab meid tunduvalt rohkem kui üksnes asjade ostmisel.
We know that this influence extends way beyond the purchase of goods.
Need sõnumid mõjutavad laste nägemust iseendast, oma keskkonnast, oma kultuurist ja eelkõige vägivallast.
They condition children's views about themselves, their environment, their culture and, especially, violence.
Reklaamides esitatavate soorollide kuvand on eriti tähelepanuväärne seetõttu, et lapsed on eas, kus nad kujundavad oma väärtusi ja hoiakuid soorollide suhtes ning otsivad oma identiteeti.
The image of gender roles conveyed by advertising is especially significant in that children are at the stage of developing their values and attitudes regarding gender roles, and of seeking their own identity.
Me riskime sellega, et eemaldume inimsuhete ja armastuse kaudu tekitatud eneseusaldusest ning liigume üksnes majanduslikku reaalsusesse, kus inimesed ostavad endale esemete omamise kaudu näilist turvatunnet.
We run the risk of moving away from a self-reliance built up through human relationships and love to a strictly economic condition in which individuals purchase a false sense of security through the possession of objects.
Kõige avatumad sellisele mõjule on juba niigi haavatavas olukorras olevad lapsed.
Children already in vulnerable situations are those most open to this influence.
„Kas poiss või tüdruk?”, on lapse sünni puhul esimene küsimus.
"Is it a boy or a girl" is the first question asked when a child is born.
Juba siit saab alguse vastsündinud lapse õpetamise protsess, kes kasvab ja areneb ühiskonna liikmeks.
This already kicks off the education process for the newborn child that will now grow and develop into a member of society.
Igal ühiskonnal on omad ootused, sealhulgas sugupooltega seotud ootused ja kuvandid.
Each society has its expectations, including expectations and images that are tied to gender.
Mudel on juba olemas ja sooliste stereotüüpide kontseptsioon ise hõlmab endas sugupooltevaheliste väljamõeldud erinevuste rõhutamist.
There is already a model there and the very concept of gender stereotyping involves exaggerating fabricated differences between the sexes.
See kätkeb endas arvamust, et üks sugupool on teisest „parem” teatavate ülesannete täitmisel ühiskonnas ning üksikisikute erinevused jäetakse tähelepanuta.
It is to consider that one sex is "better" than the other at carrying out certain tasks in society and to ignore differences between individuals.
See on eriti problemaatiline, kuna niiviisi luuakse raamistik sellele, mida peetakse mõlema sugupoole puhul „normaalseks”.
It creates a major problem by establishing the frameworks for what is "normal" for the respective sexes.
Kui inimene valib (näiteks haridusvaldkonnas) tee, mis ei vasta tema sugupoolele, võib see tema valikuid tõsiselt piirata.
Choosing a path that does not correspond to one's gender, in the field of education for example, can seriously restrict the choices made by an individual.
Me kõik kasutame meid ümbritseva maailma vaatlemiseks või tõlgendamiseks teatud sorti stereotüüpe või eelarvamusi, kuid vähesed teevad seda teadlikult ning seetõttu võidakse sugupooltega seotud eelarvamusi ja ootusi korrata ilma neid kahtluse alla seadmata.
Everybody adopts some form of stereotype or prejudice in their view or interpretation of the world around them, but very few people are conscious of doing so, and gender-related prejudices or expectations can be reproduced uncontested.