natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Käitajad registreerivad samuti muu asjakohase teabe, sealhulgas hooldus- või teenindustöid osutanud äriühingu või tehniku andmed; samuti registreeritakse lõigete 2, 3 ja 4 kohaste kontrollide kuupäevad ja tulemused ning asjakohase teabe lõike 2 punktides b ja c nimetatud paikse varustuse rakenduste kindlakstegemiseks.
They shall also maintain records of other relevant information including the identification of the company or technician who performed the servicing or maintenance, as well as the dates and results of the checks carried out under paragraphs 2, 3 and 4 and relevant information specifically identifying the separate stationary equipment of applications referred to in paragraph 2(b) and (c).
Registreeritud andmed tehakse taotluse korral kättesaadavaks pädevale asutusele ja komisjonile.
These records shall be made available on request to the competent authority and to the Commission.
Komisjon kehtestab 1. jaanuariks 2011 vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud korrale standarditud lekkekontrolli nõuded iga käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakenduse jaoks.
By 1 January 2011, the Commission shall establish, in accordance with the procedure referred to in Article 25(3), the standard leakage checking requirements for each of the applications referred to in paragraph 1 of this Article.
Võttes aluseks liikmesriikidelt saadud teabe ja asjaomastelt sektoritelt saadud ettepanekud, võib komisjon artikli 25 lõikes 3 osutatud korras kehtestada miinimumnõuded ja tingimused vastastikuseks tunnustamiseks artikli 23 lõikes 1 käsitletud seadmete ja süsteemide paigaldamise, hoolduse või teenindusega, samuti artiklites 22 ja 23 ettenähtud tegevustega seotud asjakohaste töötajate koolitusprogrammide ja sertifitseerimise jaoks.
On the basis of the information received from Member States and in consultation with the relevant sectors, the Commission may establish minimum requirements and the conditions for mutual recognition in accordance with the procedure referred to in Article 25(3) in respect of training programmes and certification for the relevant personnel involved in installation, maintenance or servicing of the equipment and systems covered by Article 23(1) as well as for the personnel involved in the activities provided for in Articles 22 and 23.
Fluoritud gaase käsitleva määruse EÜ nr 842/2006 artiklis 3 on kontrollitavate ainete lekete ja heite kohta täpsemad sätted.
Article 3 of the F-gases regulation EC No 842/2006 has more precise provisions in relation to leakages and emissions of controlled substances.
Järjepidevuse huvides ja teksti kvaliteedi parandamiseks ning paremate garantiide saamiseks heite vastu on parem kasutada käesolevas määruses sama teksti.
For consistency reasons, for improving the quality of the text and for having more safeguards against emissions, it is better to implement the same text in this regulation.
II lisa A osasse kantud uute ainete tootmine, importimine, turuleviimine, kasutamine ja eksportimine on keelatud.
The production, import , placing on the market, use and export of new substances in Part A of Annex II are prohibited.
Nimetatud keeld ei kehti uute ainete kohta juhul, kui neid kasutatakse lähteainena, laboris ja analüüside tegemiseks, imporditakse ajutiseks ladustamiseks, kaasa arvatud ümberlaadimine, eksporditakse pärast transiiti või ajutist ladustamist ilma muud tollikäitlusviisi või kasutust määramata, nagu on osutatud määruses(EÜ) nr 450/2008.
This prohibition does not apply to new substances if they are used as feedstock, for laboratory and analytical uses, to imports for temporary storage including transhipment, and to exports subsequently to transit or temporary storage without having been assigned another customs approved treatment or use as referred to in Regulation (EC) No 450/2008.
Komisjon võib kanda II lisa A osasse aineid, mis ei ole kontrollitavad ained, kuid mis protokolli alusel loodud teadusliku hindamise komisjoni arvamuse kohaselt on märkimisväärse osoonikihi kahandamise potentsiaaliga, ning kindlaks määrata võimalikud erandid lõikest 1.
The Commission may include in Part A of Annex II any substances that are not controlled substances but that are found by the Scientific Assessment Panel under the Protocol to have a significant ozone-depleting potential, and determine possible exemptions from paragraph 1.
Kõnealused meetmed käesoleva määruse vähem oluliste sätete muutmiseks võetakse vastu artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
Those measures, designed to amend non-essential elements of this Regulation, shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 25(3) .
Asjakohase teadusliku teabe alusel võib komisjon kanda II lisa B osasse iga aine, mis ei ole kontrollitav aine, kuid millel on kindlaks tehtud osoonikihi kahandamise potentsiaal.
In the light of relevant scientific information, the Commission may include in Part B of Annex II any substances that are not controlled substances but that are found to have an ozone-depleting potential.
Asjakohase teadusliku teabe alusel võib komisjon kanda II lisa B osasse iga aine, mis ei ole kontrollitav aine, kuid millel on kindlaks tehtud osoonikihi kahandamise potentsiaal 0,001 või rohkem ja eluiga atmosfääris rohkem kui 60 päeva .
In the light of relevant scientific information, the Commission may include in Part B of Annex II any substances that are not controlled substances but that are found to have an ozone-depleting potential of 0 , 001 or more and an atmospheric life-time greater than sixty days .
Samuti lisatakse II lisa B osasse ained, millest protokolliosalised on teatanud vastavalt protokolliosaliste otsustele
Substances reported by the Parties under Decisions
X/8 ja IX/24.
X/8 and IX/24 of the Protocol shall also be added to Annex II, Part B.
See lõik võimaldab komisjonil kanda II lisasse uue aine üksnes selle osoonikihi kahandamise potentsiaali põhjal.
This paragraph allows the Commission to include a new substance in Annex II based solely on its ozone-depleting potential.
Lisamine peab olema põhjendatud ka teiste näitajatega, mis osoonikihti mõjutavad, näiteks toote kasutamine ja selle heited.
Such inclusion must be justified by other parameters that affect the ozone layer, such as the use of the product and its emissions.
Lühiealisi halogeenitud aineid, millel teoreetiliselt on osoonikihi kahandamise potentsiaal, leidub palju.
There are many halogenated short-lived substances that have a theoretical ozone depletion potential.
Otsuses nr IX/24 on sätestatud: „Iga protokolliosaline võib juhtida sekretariaadi tähelepanu uute ainete olemasolule, mille kohta protokolliosaline usub, et need võivad osoonikihti kahandada ja et neid tõenäoliselt toodetakse märkimisväärses koguses, kuid mis pole lisatud kontrollitavate ainete loetelusse vastavalt käesoleva protokolli artiklile 2...” – Need ained tuleks lisada II lisa B osasse, et nende tootmist ja kasutamist oleks võimalik asjakohaselt jälgida.
Decision IX/24 states: “That any Party may bring to the attention of the Secretariat the existence of new substances which it believes have the potential to deplete the ozone layer and have the likelihood of substantial production, but which are not listed as controlled substances under Article 2 of the Protocol...” - These substances should be added to Annex II, Part B so that their production and use can be monitored appropriately.
Artikkel 27 – lõige 5 – punkt c a (uus)
Article 27 – paragraph 5 – point c a (new)
c a) andmed, mis on saadud hävitamise käigus toimunud lekete ja heite omaseire abil.
(ca) data from self-monitoring for emissions and leakage occurred during the destruction.
Keskkonna parema kaitse tagamiseks ja käesoleva määruse artikli 19 kohaldamise soodustamiseks.
To ensure better protection of the environment and to facilitate application of Article 19 of this regulation.
Liikmesriigid tagavad, et kontrollimised toimuvad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta soovitusega 2001/331/EÜ, milles sätestatakse liikmesriikides teostatava keskkonnajärelevalve miinimumnõuded¹.
Member States shall ensure that inspections are performed in compliance with R ecommendation 2001/331/EC of the European Parliament and of the Council of 4 April 2001 providing for minimum criteria for environmental inspections in the Member States 1 .
Liikmesriigid inspekteerivad ettevõtjaid, et jälgida käesoleva määruse täitmist, kasutades rikkumisohu suurust arvestavat dokumenteeritud lähenemisviisi, sealhulgas inspekteerivad nad kontrollitavate ainete importi ja eksporti ning samuti tooteid ja seadeldisi, mis sisaldavad kõnealuseid aineid või põhinevad nendel.
Member States shall conduct inspections on the compliance of undertakings with this Regulation, following a documented, risk-based approach, including inspections on imports and exports of controlled substances as well as of products and equipment containing or relying on those substances.
Liikmesriikide pädevad asutused korraldavad uurimised, mida komisjon käesoleva määruse alusel vajalikuks peab.
The competent authorities of the Member States shall carry out the investigations which the Commission considers necessary under this Regulation.
Olenemata lõikest 2 võivad liikmesriigid korraldada ka kontrollitavate ainete impordi ja ekspordi pistelist kontrolli.
Notwithstanding paragraph 2, Member states may also conduct random checks on imports and exports of controlled substances.
Vastavalt kokkuleppele komisjoni ja pädeva asutuse vahel selles liikmesriigis, mille territooriumil uurimisi tuleb teha, abistavad komisjoni ametnikud selle asutuse ametnikke nende kohustuste täitmisel.
Subject to the agreement of the Commission and of the competent authority of the Member State within the territory of which the investigations are to be made, the officials of the Commission shall assist the officials of that authority in the performance of their duties.
Käesoleva määrusega talle pandud ülesannete täitmiseks võib komisjon saada vajaliku teabe liikmesriikide valitsustelt ja pädevatelt asutustelt ning ettevõtjatelt.
In carrying out the tasks assigned to it by this Regulation, the Commission may obtain all the information from the governments and competent authorities of the Member States and from undertakings.
Ettevõtjalt teabe taotlemisel saadab komisjon ühtlasi taotluse koopia pädevale asutusele selles liikmesriigis, mille territooriumil on ettevõtja asukoht.
When requesting information from an undertaking the Commission shall at the same time forward a copy of the request to the competent authority of the Member State within the territory of which the undertaking's seat is situated.
Komisjon võtab asjakohased meetmed küllaldase teabevahetuse ja koostöö soodustamiseks riigiasutuste vahel ning riigiasutuste ja komisjoni vahel.
The Commission shall take appropriate action to promote adequate exchange of information and cooperation between national authorities and between national authorities and the Commission.
Komisjon võtab asjakohased meetmed, et kaitsta vastavalt käesolevale artiklile saadud teabe konfidentsiaalsust.
The Commission shall take appropriate steps to protect the confidentiality of information obtained under this Article.
Teise liikmesriigi taotluse korral võib liikmesriik rakendada jõustamismeetmeid isikute suhtes, keda kahtlustatakse seotuses ebaseaduslike jäätmesaadetistega ja kes viibivad antud liikmesriigi territooriumil.
At the request of another Member State, a Member State may take enforcement action against persons suspected of being engaged in the illegal shipment of controlled substances and who are on the territory of that Member State .
Seoses kontrollimisega on oluline järgida soovitust 2001/331/EÜ.
It is important that R ecommendation 2001/331/EC will be followed with regards to inspections.
Liikmesriigid peaksid tegema koostööd ja kasutama ka pistelist kontrolli.
Member S tates should cooperate and also use random inspections.
Tõhus kontroll on vajalik, et käesoleva määruse abil tegelikku edu saavutada.
Good inspections will be necessary in order to achieve real success with this regulation.
II lisa tabel
Annex II – table
Artikli 24 lõike 1 kohaselt piiratud ained
Part A: Substances restricted under Article 24(1)
Osoonikihi kahandamise potentsiaal
Ozone-depleting potential
UNEP/WMO 2006. aasta osoonihinnangus järeldatakse, et „väga ebapüsivate ainete mõju osoonikihi kahanemisel on olulisem kui varem arvatud“.
The 2006 UNEP/WMO ozone assessment concludes that "the role of very short-lived substances in ozone depletion is of greater importance than previously assessed".
Praegu ollakse seisukohal, et väga ebapüsivad halogeenitud ained, nagu 1-bromopropaan (n-PB), mis on peaaegu ainult inimtekkeline, annavad, kuna neid toodetakse suurtes kogustes, olulise osa stratosfääri sattuvast broomist ja seega kahjustavad stratosfääris asuvat osoonikihti.
It is now believed that very short-lived halogenated substances such as normal-propyl bromide (n-PB), which is almost exclusively anthropogenic, significantly contribute to total stratospheric bromine and thus have an adverse effect on stratospheric ozone due to the big quantities produced.
Komisjoni ettepanekus on n-PB II lisa B-osas (aruandluse alla kuuluvad ained), kuid nad tuleks kanda II lisa A-osasse (piiratud ained).
The Commission proposal included n-PB under Annex II, Part B (substances to be reported), but it is needed to be under Annex II, Part A (substances restricted).
II lisa – B osa – tabel – uued read
Annex II – Part B – Table – new rows
1,1,1-tri kloro -2,2,2-trifluoro etaan (ehk R.113a)
1,1,1-trichloro-2,2,2-trifluoroethane (or R.113a)
6-bromo-2-m etoksünaftaleen (ehk bromo-m etoksü - naftaleen ehk BMN)
6-bromo-2-methoxynaphtalene (or bromo-methoxy-naphtalene or BMN)
tuleb kindlaks määrata
To be identified
CH 2 ClBr või
CH 2 ClBr or C
2,2,3,3-tetrakloro heksafluorobutaan
2,2,3,3-Tetrachloro hexafluorobutane
VII lisa – tabel – veerg 2 – rida 3 – pealkiri
Annex VII – table – column 2 – row 3 – heading
A lisa, I rühm
Annex A, Gp.
B lisa
I Annex B
C lisa, I rühm
Annex C, Gp.
Selguse huvides tuleb järgida käesoleva määruse liigitust Montreali protokolli liigituse asemel.
For the sake of clarity – enumeration introduced by this Regulation has to be followed, instead of the enumeration of the Montreal Protocol.
VII lisa – tabel – veerg 3 – rida 3 – pealkiri
Annex VII – table – column 3 – row 3 – heading
(I lisa, III rühm)
Halon (Annex I, Gp.
Maa atmosfäär koosneb kahest erinevast kaitsvast kihist.
Our atmosphere is created in such a way that two different layers protect us.
Atmosfääri madalamal asuv osa, troposfäär, sisaldab süsinikdioksiidi, mis on tähtis, sest aitab hoida päikesesoojust (kuid liiga suur CO2 kontsentratsioon tugevdab kasvuhooneefekti, mille tagajärjeks võib olla kliimamuutus).
The lower part of the atmosphere (tropospheric layer) contains an important beneficial concentration of carbon dioxide that holds the sun heat (however a higher concentration of the CO2 causes an enhanced greenhouse effect with climate change as a possible result).
Kõrgemal asub stratosfääriline osoonikiht, mis kaitseb elu Maal päikese ultraviolettkiirguse eest.
The second layer is the stratospheric ozone layer that shields life on earth from harmful ultraviolet radiation from the sun.
Käesolevas määruses käsitletakse peamiselt stratosfääri osoonikihi kaitsmist, kuid sellega välditakse ühtlasi kliimamuutust, sest keelatud ainetel on lisaks osoonikihti kahandavale mõjule ka kliima soojenemist soodustav mõju.
In this regulation, the protection of the stratospheric ozone layer is primary targeted, but climate change is also avoided, because the banned substances have not only an important Ozone Depleting Potential (ODP) but equally have a Global Warming Potential (GWP).
Teadlased märkasid 1980. aastate alguses stratosfääri osoonikihi olulist vähenemist Antarktika kohal; see nähtus sai laialdaselt tuntuks „osooniaugu” nime all.
In the early 1980s, scientists observed a significant decrease in the concentration of ozone in the stratosphere over the Antarctic, which became widely known as the “ozone hole”.
Selle nähtuse tippajal – kevadeti 1990. aastate lõpus – oli osoonikihi kahanemine kõige märgatavam pooluste ümbruses, kuid osoonisisaldus oli vähenenud ka mujal.
At its peak – during spring in the turn of the century – the ozone loss was most severe around the poles, although concentrations were significantly reduced in other places as well.
Tugevam ultraviolettkiirgus mõjub kahjulikult inimeste tervisele, suurendades näiteks nahavähi ja kae esinemissagedust, samuti kahjustab see ökosüsteeme.
Increased UV radiation has an adverse impact on human health, e.g. by increasing the incidence of skin cancers and cataracts, and on ecosystems.
Juba 1987. aastal sõlmisid valitsused osoonikihti kahandavate ainete kohta Montreali protokolli, millega kõigis protokolliga ühinenud riikides algas järkjärguline osoonikihti kahandavate ainete käibelt kõrvaldamine vastavalt kehtestatud ajakavale.
As early as 1987, governments agreed on the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer, thereby starting the phase-out of ozone-depleting substances (ODS) in all signatories following a set timetable.
Peamised osoonikihti kahandavad ained on klorofluorosüsivesinikud, haloonid, osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud ja bromometaan.
The main ODS are chlorofluorocarbons (CFCs), halons, hydrofluorocarbons (HCFCs) and methyl bromide.
Protokolliosalised (sealhulgas Euroopa Ühendus) tähistasid 2007. aastal kahekümne aasta möödumist Montreali protokolli sõlmimisest, nimetades seda üheks kõige edukamaks rahvusvaheliseks keskkonnaalaseks kokkuleppeks.
In 2007, the Parties (including the European Community) celebrated the twentieth anniversary of the Montreal Protocol, hailing it as one of the most successful of all international environmental agreements.
Selleks ajaks olid 191 protokolliosalist saavutanud 95 % osoonikihti kahandavate ainete kasutamise vähendamiseks seatud eesmärgist.
By then, all 191 Parties had achieved a 95% reduction in consumption of ODS compared with the baselines set.
Kõige enam oli kasutamine vähenenud tööstusriikides (99,2 %), mõnevõrra vähem arengumaades (80 %).
Reductions were highest (99.2%) in industrialised countries and somewhat lower (80%) in developing countries.
Montreali protokolliga moodustatud teadusliku hindamise komisjoni viimases, 2007. aastal avaldatud aruandes kinnitati, et osoonikiht on tänu protokolliga kehtestatud kontrollimeetmetele aeglaselt taastumas, kuigi see toimub 10–15 aastat hiljem kui 2002. aasta aruandes prognoositud.
In its latest report, released in 2007, the Scientific Assessment Panel (SAP) established under the Montreal Protocol confirmed that the ozone layer is slowly recovering thanks to the control measures introduced by the Protocol – albeit 10 to 15 years behind the projections in its earlier 2002 report.
Praeguste prognooside kohaselt peaks keskmine osoonisisaldus ja Arktika piirkonna osoonikiht taastuma 2050. aastaks ja Antarktika osooniauk peaks kaduma 2060. ja 2075. aasta vahel.
Average and Arctic ozone levels are now expected to recover by 2050 and the Antarctic ozone hole between 2060 and 2075.
ÜRO Keskkonnaprogrammi kohaselt aitavad Montreali protokolliga kehtestatud kontrollimeetmed maailmas ära hoida miljoneid surmaga lõppevaid ja kümneid miljoneid muid nahavähi ja läätsekae juhtumeid.
According to UNEP, controls introduced under the Montreal Protocol will avoid millions of fatal skin cancers and tens of millions of non-fatal skin cancers and cataracts worldwide.
Lisaks aitavad kõnealused kontrollimeetmed aastatel 1990–2010 vältida rohkem kui 100 miljardi tonni CO2 mahus kasvuhoonegaaside heiteid.
Furthermore, these controls will help to avoid greenhouse gas emissions equivalent to more than 100 billion tonnes of CO2 between 1990 and 2010.
Osoonikihti kahandavate ainete heited moodustavad 2010. aastaks vähem kui 5 % ülemaailmsest prognoositavast CO2 heitest, samas kui 1990. aastal moodustasid need sellest ligi 50 %.
By 2010, ODS emissions will account for less than 5% of global projected CO2 emissions compared with nearly 50% in 1990.
Teadusliku hindamise komisjon hoiatas protokolliga liitunud riike oma 2007. aasta aruandes, rõhutades, et edusammudele vaatamata on osoonikihi taastumise uuest prognoositud ajakavast kinnipidamiseks vaja säilitada valvsus ja võtta arvesse ka seni veel ebaselgeid asjaolusid, eelkõige seoses kliimamuutuse mõjuga.
In its 2007 report, SAP warned the Parties that, despite the successes, continued vigilance was required to keep to the newly projected timetable for recovery of the ozone layer, also taking account of the remaining uncertainties, notably about the impact of climate change.
Määrus (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta (edaspidi „määrus”) on Euroopa Ühenduse peamine vahend Montreali protokolli rakendamiseks.
Regulation (EC) No 2037/2000 on substances that deplete the ozone layer (“the Regulation”) is the European Communities’ main instrument for implementing the Montreal Protocol.
Uuesti sõnastatud ettepanekus säilitatakse olemasoleva määruse üldine ulatus.
The recast proposal generally maintains the scope of the existing Regulation.
Esitatud määrus kehtiks I ja II lisas loetletud ainete kohta.
The proposed Regulation would apply to substances listed in Annexes I and II.
II lisa võimaldab paindlikkust teatavate järelevalvemeetmete kehtestamiseks ainete puhul, millel leitakse osoonikihi kahandamise potentsiaal, või kontrollimeetmete kehtestamiseks, kui on tegemist olulise potentsiaaliga.
Annex II provides flexibility to establish certain monitoring measures for substances found to have ozone-depleting potential or control measures where this potential is significant.
Ettepanekus on järgitud määruse (EÜ) nr 2037/2000 struktuuri, kuid sellesse on lisatud uus peatükk tootmise, turuleviimise ja kasutamise keelust tehtavate erandite kohta, mis olid varem laiali erinevates sätetes, kus käsitleti kontrollitavate ainete ja toodete järkjärgulise käibelt kõrvaldamise ajakava.
The proposal follows the structure of Regulation (EC) No 2037/2000, but adds a new chapter on derogations from the bans on production, placing on the market and use, which were originally spread between various provisions on the phase-out schedules for controlled substances and products.
Tänu sellele muudatusele on tekst muutunud loetavamaks ja see kergendab õigusakti kohaldamist.
This change makes the text more readable and thereby facilitates application of the legislation.
Käesoleva läbivaatamise peamised eesmärgid on järgmised: (1) lihtsustada määrust (EÜ) nr 2037/2000 ja see uuesti sõnastada, kõrvaldades samal ajal tarbetu halduskoormuse, vastavalt komisjoni võetud kohustusele tagada parem õigusloome; (2) tagada 2007. aastal muudetud Montreali protokolli nõuete täitmine ja (3) tagada peamiste tulevikuprobleemidega tegelemine, et kindlustada osoonikihi õigeaegne taastumine ning vältida kahjulikku mõju inimeste tervisele ja ökosüsteemidele.
The main objectives of this revision are: (1) to simplify and recast Regulation (EC) No 2037/2000 whilst at the same time reducing any unnecessary administrative burden in line with the Commission’s commitment to better regulation; (2) to ensure compliance with the Montreal Protocol as adjusted in 2007; and (3) to make sure that the future key challenges are addressed, in order to ensure the timely recovery of the ozone layer and to avoid adverse impacts on human health and ecosystems.
Peamised probleemid on järgmised:
These key challenges are:
Osoonikihti kahandavate ainete kogumite / kasvuhoonegaaside heidete eraldumine atmosfääri – kuna protokollis keskendutakse osoonikihti kahandavate ainete tootmise keelustamisele, on tähelepanuta jäänud toodetes ja seadmetes (nt isolatsioonivahtplastides, külmutus- ja kliimaseadmetes) säilinud märkimisväärsed osoonikihti kahandavate ainete varud.
Release of “banked” ODS/GHG emissions into the atmosphere – Because the Protocol has been focusing on banning ODS production, significant amounts of ODS remain stored or “banked” in products and equipment (e.g. in insulation foams, refrigerants and air-conditioning systems).