natgillin/translations-raw huggingface dataset:
61. on seisukohal, et on soovitatav rollide täpsem jaotus nõukogu, komisjoni ja 3. tasandi komiteede vahel; on samuti seisukohal, et tugevaks järelevalveks (eelkõige juhtudel, mille puhul on selge seos konkurentsiküsimustega) on vaja kõrget sõltumatuse ja neutraalsuse taset, mida ei saa hästi ühendada üleüldise poliitilise profiiliga; rõhutab, et liikmesriike tuleks toetada riiklike järelevalveametnike volituste ühendamisel, eriti kui kõne all on karitused; on arvamusel, et järelevalveasutuste vaheline suurem ühtsus kergendaks äriühingute tegevust, mille suhtes kehtivad praegu rohkem kui ühe reguleeriva asutuse nõuded; rõhutab, et suurim väljakutse praktilise koostöö valdkonnas puudutab 3. tasandi komiteesid; teeb sellega seoses ettepaneku luua koolitusprogrammid finantsturgude eest vastutavate järelevalveasutuste jaoks ja kutsub komisjoni üles kaaluma, missuguses ulatuses tuleb sätestada kogu ELis kehtivad standardid riiklike järelevalveametnike koolituseks, et säilitada ja edendada ühise Euroopa järelevalvekultuuri;
61. c onsiders that a more precise allocation of roles is desirable between the Council, the Commission, and the Level 3 committees; considers also that for strong supervision (particularly where there is a clear link to competition issues) a high level of independence and neutrality is required, which cannot be well combined with an overly political profile; emphasises that Member States should be encouraged to converge the powers of national supervisors, especially where penalties are concerned; considers that greater convergence among supervisors should facilitate the business of companies now subject to more than one regulator; highlights that the biggest challenge in terms of practical cooperation reside in the Level 3 committees; suggests the creation of training programmes for financial market supervisors to this effect and calls on the Commission to consider to what extent EU-wide standards could be laid down for the training of national supervisors in keeping with, and to promote, a common European supervision culture;
62. tunneb heameelt majandus- ja rahandusministrite nõukogu otsuse üle moodustada pikaajaliste järelevalveküsimuste tarvis finantsteenuste komitee alltöörühm, kes peab esitama aruande 2007. aasta oktoobris; eeldab, et töörühm annab praegusele olukorrale õiglase hinnangu koos institutsioonidevahelise järelevalverühma lõpparuandega, mis esitatakse eeldatavalt 2007. aasta sügisel, Euroopa Parlamendi raportiga ja Euroopa Komisjoni eeldatava järelmeetmete aruandega võib see luua sobiva hetke hinnangu andmiseks ülejäänud jõupingutustele finantsalase õigusloome ja järelevalve korralduse integratsiooniks ja tõhustamiseks, ja kehtestada kohustuse esitada edasiseks toimimiseks võimalikke soovitusi;
62. w elcomes the decision of the Economic and Financial Affairs Council to set up an Financial Services Committee subgroup on long-term supervisory issues, which is due to report in October 2007; expects that group to give a fair assessment of the present situation; together with the final report of the Inter-institutional Monitoring Group (IIMG) that is also expected in autumn 2007, the report of the European Parliament and the expected follow-up report of the European Commission this may create momentum for an assessment of the remaining challenges to the integration and effectiveness of the financial regulation and supervision architecture, and provide commitment for possible recommendations for further steps;
64. kutsub institutsioonidevahelist järelevalverühma oma lõppjäreldustes vaatlema Euroopa järelevalvesüsteemi väljakutseid ja võimalusi laiemas perspektiivis ja andma oma panuse edasisse tulevikku suunatud arutellu;
64. i nvites the IIMG to take a broad perspective on the challenges and opportunities facing the European system of supervision and to contribute to a further forward-looking debate in its final conclusions;
Globaalne mõju
Global impact
65. on arvamusel, et Euroopa Liidu poolne suurem vastukaal USA juhtivale positsioonile võiks tugevdada Euroopa Liidu ja liikmesriikide globaalset mõju seoses USA väärtpaberite ja börsikomisjoniga; on veendunud, et rahastamise mudelit ja raamatupidamiskohustuse raamistikku isereguleeruvates organites, nagu näiteks rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogus, tuleks selgemaks muuta; loodab, et on samuti võimalik taastada Rahvusvahelise Valuutafondi positsioon tegeliku globaalse rahandusasutusena ning osalejana kriiside vältimisel, finantsstabiilsuse tagamisel ja globaalse tasakaalustamatuse kõrvaldamisel;
65. b elieves that a greater counterbalance by the European Union to US leadership could reinforce the influence of the European Union and Member States globally as regards the authority of the US Securities and Exchange Commission; is convinced that the funding model and accountability framework of self-regulatory bodies such as the International Accounting Standards Board, should be clarified; hopes that it will also be possible to bring the International Monetary Fund back on track as a real global monetary authority and actor to prevent crises, guarantee financial stability, and restore global imbalances;
68. juhib tähelepanu Euroopa Liidu juhtivale rollile praeguses töös projekti „Solvency II” raamistikus ning eeldab, et see roll mõjutab globaalset õigusloomesüsteemi ja Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni standardeid seadvat tegevust;
68. p oints to the leading role of the European Union in the current work on the Solvency II framework and expects that role to influence the global regulatory architecture and the standard-setting activities of the International Association of Insurance Supervisors;
Finantsteenuste tegevuskava on aidanud kaasa integreeritud ja hästitoimiva Euroopa kapitalituru loomisele, mis asub maailmas juhtivale kohale eelkõige oma õigusloome kvaliteedi ja tugevuse tõttu.
The Financial Services Action Plan has contributed to delivering an integrated and well functioning European capital market that is taking the lead in the world not least because of the quality and solidity of its regulations.
Nüüd on küsimus selles, kes sellest edust kasu saab.
The question is now: who is profiting from this success?
Kas lõppkasutajad saavad samavõrra kasu kui suured rahvusvahelised osalejad, kes tugevdasid oma rahvusvahelist positsiooni konsolideerimise käigus, mis viis üsna valitsevatele positsioonidele finantsturgude tipus?
Are end users profiting to the same extent as the large multinational players that strengthened their international position in a consolidation that led to pretty dominant positions in the top of the financial markets?
Konsolideerumine turu tipus on tugev: 30–40 suurt piiriülest finantsasutust ja suur koondumine mitmes liikmesriigis.
Consolidation at the top of the market is strong, with 30 - 40 major cross border financial players and a high concentration in several member states.
Ühinemine ja omandamine on olnud aktiivsed ning uute liikmesriikide turgudel valitsevad välismaised osalejad.
Merger and acquisition activity have been high and national markets in new member states are dominated by foreign players.
Valdkondadevahelised piirid hägustuvad üha enam selliste direktiivide mõjul nagu finantsinstrumentide turgude direktiiv, mis on viinud algatusteni nagu projekt „Turquoise” alternatiivsete kauplemiskeskkondade valdkonnas, ning kapitalinõuete direktiivid ja projekt „Solvency 2”, mis pakuvad pangandus- ja kindlustustegevuse lähenemisvõimalust edasiarendatud riskijuhtimissüsteemide kaudu.
The borders between the sectors are becoming increasingly blurred, with the aid of directives such as MIFID, which has led to initiatives such as project Turquoise in the area of alternative trading platforms, and the CRD and Solvency 2 which offer the possibility of convergence of banking and insurance activity through advanced risk management systems.
Konsolideerumise kõrge tase võib tuua kaasa konkurentsiõiguse ja turutõrgetega seotud probleemid.
The high level of consolidation may lead to issues of competition law and market failure.
Kas suur börsiettevõte (kantud ühe suurema sellisesse konsolideerimisprotsessi täielikult kaasatud börsi nimekirja) suudab ellu jääda ilma ühe või mitme kolme suurema reitinguagentuuri reitinguta, ilma tippu kuuluvate investeerimispankade teenusteta suure omandamise või ühinemise puhul, ilma üheta neljast suurest audiitorühingust nende raamatupidamisaruannete tarvis?
Can a big listed company (listed on one of the bigger stock exchanges fully involved in such a consolidation process) survive without a rating of one or more of the 3 major rating agencies, without the services of top investment banks accompanying a major acquisition or merger, or without one of the 4 big audit firms for their financial statements?
Mis toimub Londoni ja teiste finantskeskuste infobarjääride taga ja vahel?
What happens behind and between the Chinese walls of the City of London and other financial centres?
Kas turu tipuosas on konkurents piisav?
Is there sufficient competition at the top end of the market?
See on minu esimene selles raportis tõstatatud küsimus, mis viib soovitusteni korraldada põhjalikumad majandusmõjude uuringud ja konkurentsi peadirektoraadi valdkonna uuringud, võimaluse korral koostöös Ameerika Ühendriikide ja muu maailma ametiasutustega.
That is a first question raised in this report, leading up to suggestions for more in depth economic impact studies and DG Competition sector inquiries, where possible in cooperation with authorities in the US and elsewhere in the world.
Teine tähtis aktuaalne nähtus on alternatiivsete investeerimisettevõtete kiire tõus, kusjuures sageli asuvad need eksootilistes paikades väljaspool ELi.
Another important topical phenomenon is the rapid rise of the alternative investment business, often based in exotic places outside the EU.
Kas erakapitaliinvesteeringute ettevõtted ja riskihajutamisfondid toovad tegelikule majandusele soovitud investeeringud innovatsiooni, jätkusuutlikku kasvu, kõrgema kvaliteediga töökohtadesse ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse?
Do private equity firms and hedge funds bring the real economy the desired investments in innovation, in sustainable growth, in a higher quality of jobs and social cohesion?
Või on nad ettevõtete võlakoormusega seoses toonud kaasa kõrgema oma- ja laenukapitali suhte, halvendades nende võlakirjade seisundit, ning suurendanud keeruliste finantstoodete, nagu krediidiriski tuletisinstrumendid, keerukust ja nendega kaasnevate riskide vastastikust sõltuvust?
Or have they brought a much higher leverage on companies’ debt burdens, degrading of their bonds’ status, and higher complexity and interdependency of risks involved in complex financial products like credit risk derivatives?
Kas riskihajutamistehnikad, mis vähendavad üksikute investorite riske, suudavad ka jaotada ja vähendada riske makrotasandil või tingivad need vaid karjamentaliteeti?
Are hedging techniques that diminish the risks for individual investors, also able to spread and diminish risks at the macro level or do they only lead to herd behaviour?
Tundub, et siiamaani propageerib komisjoni volinik McCreevy neid alternatiivinvestoreid ainult likviidsuse andjate ja aktiivsete aktsionäridena.
Commissioner McCreevy so far seems only to promote these alternative investors as providers of liquidity and as activist shareholders.
Tema põhimure on kõrvaldada tõkked kinniselt turustamiselt ning ta on vastu mis tahes arutelule edasise õigusloome üle.
His main concern is to take away barriers for private placement and he resists any discussion about further regulation.
Usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalveasutused, keskpangad ja EKP, nagu ka asjaomased asutused Ameerika Ühendriikides, saavad üha teadlikumaks finantsstabiilsusest ja kaasnevatest süsteemsetest riskidest.
Prudential supervisors, Central Banks and the ECB, like their counterparts in the USA are becoming more aware of the financial stability and systemic risks involved.
On algatatud mõningaid uurimusi turuga manipuleerimise ja siseringitehingute asjus.
Some inquiries have started on market manipulation and insider dealing.
Ettevõtete üha kõrgem oma- ja laenukapitali ning võlasuhe, emissioonipankade suurenevad riskid ning riskide eraldamiseks ja hajutamiseks mõeldud finantstehnikate (nagu näiteks krediidiriski tuletisinstrumendid) üha keerulisem ülesehitus on päädinud hoiatuste ja uuringutega.
The increasing leverage and debt ratios imposed on companies, the growing risks for underwriting banks, and the increasingly complex architecture of financial techniques meant to diversify and spread risks (such as credit risk derivatives) have led to warnings and investigations.
Suurema riskide hajutamise ja likviidsuse vastandiks on investeeringute ja riskide suurem vastastikune sõltuvus, mis suuremate kohustuste täitmatajätmise puhul võib kaasa tuua ettenägematud doominoefektid kogu globaalsel finantsturul.
The obverse of greater diversification and liquidity is a greater interdependency between investments and risks, which in case of a major default might lead to unforeseen domino effects in the whole global financial market.
Lisaks süsteemi reguleeritud osade individuaalsele sõelumisele ja jälgimisele ning reguleerimata osade paremale kaardistamisele ja jälgimisele on vaja kõigi järelevalveasutuste ja poliitiliste osalejate vahelises koostöös üldist süsteemi- ja tegevusriskide usaldatavusnormatiivide makrohindamist.
Besides individual screening and monitoring of the regulated parts of the system, and better registering and monitoring of the unregulated parts, an overall macro-prudential assessment of systemic and operational risks is what is needed in cooperation between all supervisors and political actors.
Raporti kolmas teema on integratsiooni palju väiksem ulatus finantsteenuste jaemüügituru sektoris.
A third theme of the report is the much lower degree of integration in the retail financial markets.
Jaeturu finantseerimise traditsiooniliste kohalike struktuuride püsivale prevaleerimisele vastukaaluks ei saa lihtsalt riiklikke turge avada, sundides jõuga omaks võtma välismaiseid tooteid ja müügimeetodeid nende päritolumaa järelevalve- ja tarbijakaitsekorra alusel.
The answer to the persistent prevalence of traditional domestic structures of retail financing is not simply to open up the national markets by forcing acceptance of foreign products and sales methods on the basis of supervisory and consumer protection regimes of their country of origin.
Tarbijakaitse traditsioonid ja äritegevuse järelevalve on tihedalt seotud erinevate õigus- ja sotsiaalmajandussüsteemidega ning neid ei tohiks niisama lihtsalt asendada universaalse ühtlustamisega.
Traditions of consumer protection and conduct of business supervision are firmly rooted in the context of the different legal and social-economic systems and should not be simply overhauled into a one-size-fits-all harmonisation.
Siin tuleks pigem keskenduda liikuvate kasutajate konkreetsetele piiriülestele nõudmistele kui ambitsioonidele edendada konkurentsi ja valikuvõimaluste suurendamiseks piiriülest kauplemist kohalike kasutajate seas.
Focus here should be more on the concrete cross border demands of mobile users than on ambitions to promote cross border shopping amongst domestic users to create more competition and more choice.
Raportöörile meeldiks, kui finantsteenuste sektor arendaks välja katselised üleeuroopalised finantstooted, nagu pensionid, hüpoteegid või spetsiaalsed kindlustustooted.
The rapporteur rather likes to see financial industry developing pilots for pan-European financial products, such as pensions, mortgages or specific insurance products.
Nende toodete ELi-siseseks piiriüleseks teisaldamiseks tuleks välja arendada järelevalve, lepinguõiguse ja tarbijakaitse kohane raamistik, mida tunnustavad vastastikku kõik asjaomased seadusandjad.
An appropriate framework of supervision, contractual law and consumer protection should be developed for these products to be portable across borders within the EU, mutually recognised by all involved regulators.
Füüsilisest isikust ettevõtjate ja oma äri alustada üritavate varem mitteametlikku sektorisse kuulunud isikute nõudlust mikrokrediidi järele hakati tunnustama alles hiljuti ning traditsioonilised krediidiasutused annavad krediiti vastumeelselt.
The demand for micro credit from self employed and previously informal sector individuals that endeavour to start their own business is only recently acknowledged and reluctantly met by traditional credit providers.
Raportööri soovituse kohaselt, mis põhineb parimatel juriidilistel ja õiguskeskkonna tavadel Euroopas ja väljaspool, peaks komisjon esitama mikrofinantseerimise tegevuskava.
Your rapporteur suggests that, based on best practices in terms of legal and regulatory environment in and outside Europe, the Commission should present an action plan for micro financing.
Selles peatükis mainitakse ka edasise demograafilise tasakaalustamatuse jätkusuutlikku rahastamist kogumispensionisüsteemide kaudu.
In this chapter also the sustainable financing of further demographic imbalances via funded pension systems is mentioned.
Pensionäridele mõeldud esimese samba põlvkondadevahelise ümberjaotuse kõrval mängivad rolli ka teise samba ametipensionid.
Besides first pillar pay-as-you-go income provision for pensioners, second pillar occupational pensions have a role to play.
Nende kättesaadavaks tegemine rohkematele kui vaid vähestele õnnelikele on suur väljakutse.
The big challenge is to make them accessible not just for the happy few.
Eelkõige tuleks edasi arendada solidaarsuspõhist teist sammast (sissemaksega määratud pension) ning sellele ei tohiks vastu töötada ega seda ohustada õigusaktide ega sätetega, mis kipuvad kaasa tooma kvalitatiivselt halvemad süsteemid, mis panevad kogu investeerimisriski üksikisikust osalejale.
Particularly solidarity based 2 nd pillar DB systems should be developed further and not counteracted and endangered by regulations or provisions that tend to lead to qualitatively deteriorated (DC) systems that put all the investment risks on the individual participant.
Usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalveks tuleks eristada konkreetset tööandja pensioniinstitutsioonide tegevuse ja järelevalve direktiivi üldisest Solvency II lähenemisviisist.
For prudential supervision the specific IORP directive should be distinguished from the overall Solvency II approach.
Teine põhiküsimus on juurdepääs põhiteenustele.
Access to basic services is another major issue.
Pangakonto, juurdepääs sularahaautomaatidele, kaardimakse- või muudele turvalistele maksesüsteemidele, võimalus teha odavalt rahaülekandeid, raha säästa või laenata – need on peamised vajadused, mis peaksid olema kättesaadavad kõigile kodanikele.
A bank account, access to cash machines, card or other safe payment systems, the possibility to make financial transfers at low cost, to save or to borrow money, these are basic needs that should be available for every citizen.
See ei ole aga igal pool enesestmõistetav.
This is not evident everywhere though.
Vähene sissetulek, varasem võlgnikustaatus, elamine vales ümbruskonnas või isegi vale nimi jätab paljud Euroopa kodanikud ilma võimalusest saada panga kliendiks või ei lase neil kasutada peamisi finantsteenuseid.
A low income, previous registration of indebtedness, living in the wrong neighbourhood or even having the wrong name, is denying large numbers of European citizens' acceptance as a bank client and excluding them from the use of basic financial services.
Komisjoni palutakse algatada Euroopa uuring, et hinnata juurdepääsu peamistele finantsteenustele ning kaaluda, kas ja millises ulatuses on soovitatav ja võimalik kehtestada rahandusasutustele nende põhiteenuste osutamiseks üldised teenuste osutamise kohustused.
The Commission is asked to initiate a European study to assess the accessibility to basic financial services and to consider whether and in how far it is desirable and feasible to enforce universal service obligations on financial institutions to provide these basis services.
Neljas soovituste kogum on pühendatud finantsalaste teadmiste tugevdamisele ning kasutajate kaasamisele poliitika kujundamisse.
A fourth set of recommendations is devoted to strengthening financial literacy and input of users in the policymaking process.
Finantskeskkonnas, kus on palju uusi ja keerulisi tooteid ning kavalad müügi- ja turustustehnikaid, ei piisa ainult ütlusest, et suurem valik on tarbijatele parem.
In a financial environment of proliferation of new and complex products and clever sales and marketing techniques, it is not enough to simply state that consumers are better off with more choice.
Lisaks läbipaistvus- ja kaitseraamistiku nõuetele on üldsuse ülesanne edendada ka finantsalaseid teadmisi ja tarbijate koolitamist.
Besides transparency requirements and protective frameworks, and also promotion of financial knowledge and education of consumers is a public responsibility.
OECD soovitas 2005. aastal suurendada finantsharidusele ja -suutlikkusele suunatud jõupingutusi.
The OECD recommended in 2005 to increase efforts for financial education and capability.
Viimased uuringud viitavad ebameeldivale pildile, mille puhul üks rabavaid tõendeid on see, et noorte toimetulek on nende vanemate omast veelgi kehvem.
Recent studies show an uncomfortable picture, in which one of the striking evidences is that younger generations perform even worse than their parents.
On selge, et kasvav finantssuutlikkus ja finantsalase hariduse parandamine eriprogrammide ja veebilehtede kaudu, kuid samuti põhihariduse lahutamatu osana, on kohustuslik, ehkki seda ei tohiks pidada usaldatavusnormatiivide kaitse ja järelevalve aseaineks.
It is evident that increasing financial capability and improving financial education via specific programmes and websites, but also as an integral part of basic school education is a must, although it should not be seen as a replacement of prudent protection and supervision.
Võrreldes finantsteenuste osutajate tohutu panusega õigusaktide koostamisse ja poliitika kujundamisse Euroopa tasandil, ei ole tarbijatel ja kasutajatel, nagu näiteks väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel, praktiliselt sõnaõigust.
Compared to the huge input of financial service providers into the preparation of legislation and policymaking at European level, the voice of consumers and users such as SMEs is practically absent.
2004. aastal asutas komisjon finantsteenuste kasutajate foorumi FIN-USE, kus 14 sõltumatut eksperti annavad individuaalsel alusel oma panuse finantsturu dokumentidesse, mille kallal töötab turunduse peadirektoraat.
In 2004 the Commission established FIN-USE, in which 14 independent experts provide input at an individual basis into the many financial markets dossiers that DG Market is working at.
Selle asjakohasust ja tõhusust hinnatakse käesoleval kevadel.
Its relevance and effectiveness will be evaluated this spring.
Peale selle akadeemilise foorumi asutati suvel 2006 finantsteenuste tarbijarühm, mis – tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadi tarbijadialoogi allrühmana – kavatseb sõlmida tugevamad sidemed tarbijaorganisatsioonidega.
Besides this academic forum in summer 2006 a Financial Services Consumer Group was set up, which – as a subgroup of DG SANCO’s dialogue with consumers – intends to have stronger relations with the organisations of consumers.
Meie enda kogemus Euroopa Parlamendis näitab, et finantsteenuste tegevuskava eri dokumentide lobitöös on tarbijate ja lõppkasutajate panus tõsisel määral puudulikult esindatud.
Our own experience in the EP shows that in lobbies on the different FSAP dossiers the input of consumers and end users is heavily underrepresented.