natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Erandi tegemine etanooli osas on seega õigustamatu ning see tuleks välja jätta.
An exemption for ethanol is therefore unjustified and should be deleted.
VI a lisa (uus) (direktiiv 98/70/EÜ)
Annex VI a (new) (Directive 98/70/EC)
VI A LISA
ANNEX VIA
KÕIGI KÜTUSTE ELUTSÜKLI JOOKSUL TEKKIVATE KASVUHOONEGAASIDE HEITKOGUSTE MÕÕTMISE MEETOD
METHOD FOR MEASURING LIFE-CYCLE GREENHOUSE GAS EMISSIONS FROM ALL FUELS
Kõigi kütuste elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste aruandluses võetakse arvesse järgmisi elemente:
In the reporting on the life-cycle greenhouse gas emissions from all fuels, the following elements will be taken into account:
a) tooraine kaevandamine/tootmine, sealhulgas:
(a) Extraction/production of raw mate ria ls, including:
– kaevandamise viis, mõõdetuna või prognoosituna kaevandamise koha kohta;
- the way in which the extraction took place, measured or estimated per extraction site;
– prognoositav kaevandamisel (sealhulgas põletamise, lekete ja muude protsessidega seotud energiatarbimise puhul) kasutatava energia hulk;
- an estimate of the amount of energy used during extraction including flaring, leakages and other forms of process-related energy-use;
– maakasutuse muutuse mõju, sealhulgas põllumajandustegevuse asendamine;
- the impact of land-use changes including displacements of agricultural activity;
– agrokeemiliste ainete tootmiseks ja tarvitamiseks kasutatava energia hulk energiaühiku kohta;
- the amount of energy used by the production and application of agrochemical substances per unit of energy;
– kõrvalsaaduste mõju;
- the impact of by-products;
– tootmisseadmete kasutus energiaühiku kohta;
- use of production machinery fuel per unit;
b) transport ja tarnimine, sealhulgas:
(b) Transport and distribution, including:
– transport puuraugust esimese rafineerimis- või tootmiskohani keskmiste CO 2 ekvivalentide alusel energiaühiku kohta;
- transport from well to first refining/transfer location on the basis of average CO 2 equivalents per unit of energy;
– transpordikilomeetrite arv puurkaevust rafineerimis- või tootmiskohani;
- the number of transportation kilometres from well to refining/transfer location;
– transpordikilomeetrite arv rafineerimis- või tootmiskohast müügipunktini keskmiste CO 2 ekvivalentide alusel energiaühiku kohta;
- the number of transportation kilometres from refining/transfer location to selling point on the basis of average CO 2 equivalents per unit of energy;
– ümbertöötamiseks/rafineerimiseks kasutatava energia hulk energiaühiku kohta;
- the amount of energy used in the conversion/refining process per unit of energy;
– CO 2 ekvivalentide heitkoguste hulk energiaühiku kohta;
- the amount of CO 2 equivalents emitted per unit of energy;
– süsinikusisaldus energiaühiku kohta.
- the carbon content per unit of energy.
Enne 1. jaanuari 2011 sõnastatakse käesoleva lisa punkti 1 kohaselt mõõdetud elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste põhjal kütuse alusstandardid.
Before 1 January 2011, fuel baseline standards will be formulated for fuels based on the life-cycle greenhouse gas emissions as measured pursuant to paragraph 1 of this Annex.
Standarditeks on parima üldise näitajaga kütusetarnija mõõtmistulemused või kolme parima tarnija keskmine.
The standards will consist of the measuring results of the fuel supplier with the best overall performance or the average of the best three suppliers.
Vajaduse korral võib eristada traditsioonilisi kerg- ja rasketoorõlisid.
If approp ria te a distinction between light and heavy conventional crude may be made.
Alates 1. jaanuarist 2012 võib artikli 7a lõike 2 kohane CO2 ekvivalentide vähendamine toimuda kas vaikeväärtuste alusel kaevanduskoha kohta või tootmisallikast kuni sõidukis kasutamiseni tekkivate kasvuhoonegaaside mõõtmise meetodi põhjal arvutatud CO2 ekvivalentide kindla koguse alusel.
From 1 January 2012 onwards, the CO 2 equivalents reduction as outlined in Article 7a(2) could be based on default values per extraction site, or a fixed content of CO 2 equivalents on a well-to-wheel basis.
Sellised vaikeväärtused on kasvuhoonegaaside heite vähendamise hindamise suhtes konservatiivsed.
Such default values shall be conservative in assessing the greenhouse gas emission savings.
Kütusetarnijad võivad sellest väärtusest positiivses mõttes kõrvale kalduda, kui nad suudavad tõestada, et nende toote kasvuhoonegaasi näitaja on vaikeväärtusest madalam.
Fuel suppliers may deviate from this value in a positive way if they can prove that their product has a lower greenhouse gas performance when compared to the default value.
Käesolevas lisas on antud metoodika suunised CO 2 mõõtmiseks kõigis kütustes (sh fossiilkütustes, biokütustes, vesinikus).
This Annex gives methodology guidelines for measuring CO 2 from all fuels (incl. fossil fuels, biofuels, hydrogen).
Muudatusettepanek 48 LISA
Amendment 48 ANNEX
VI b lisa (uus) (direktiiv 98/70/EÜ)
Annex VI b (new) (Directive 98/70/EC)
VI B LISA
ANNEX VI B
BIOKÜTUSTE JA BIOMASSI SÄÄSTVA ARENGU KRITEERIUMID
SUSTAINABILITY CRITERIA FOR BIOFUELS AND BIOMASS
Bioloogilise mitmekesisuse ja säästva arengu kriteeriumid põhinevad süsteemil, milles kütuse lähteained on jälgitavad tagasi allikani ning kõik säästva arengu biomassi tootmise ahela ettevõtted on sertifitseeritud.
Biodiversity and social sustainability criteria will be based on a system in which fuel feedstock is traceable to its source, and all companies in the sustainable biomass production chain are certified.
Bioloogilise mitmekesisuse ja keskkonna-alaste kriteeriumidega tagatakse muu hulgas järgmist:
The biodiversity and environmental criteria shall ensure, inter alia, that:
– ei avaldu mingit märkimisväärset negatiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele, ning eelkõige ei toimu lähteainete tootmine või kaevandamine loodusväärtuste või riiklikult kaitstud alade läheduses, välja arvatud jäätmevoogude või puidujäätmete puhul;
- no significant negative impact on biodiversity occurs, and in particular that no feedstock production or extraction takes place in proximity to valuable nature or government protected areas, unless consisting of waste streams or wood rests;
– kütuse lähteainete tootmisega ei kaasne metsa hävitamist või muude maapealsete või -aluste süsinikuvarude (nagu märgalad ja püsirohumaad) otsest kadu;
- no deforestation or net loss of other carbon stocks (such as wetlands and permanent grasslands) above or below ground occurs due to fuel feedstock production;
– järgitakse rahvusvahelisi konventsioone ja eeskirju, eelkõige asjaomaseid ILO standardeid ja ÜRO konventsioone põlisrahvaste kaitse kohta;
- international conventions and regulations are complied with, in particular relevant ILO standards and UN conventions for the protection of indigenous peoples;
-biokütuste tootmine ei avalda veevarudele mingit märkimisväärset negatiivset mõju (ei põhjusta ka veenappust);
- no significant negative effect (inter alia water shortages) on water resources occur due to biofuels production ;
– kütuse lähteainete tootmine või kaevandamine ei avalda negatiivset mõju õhu, vee ja mulla kvaliteedile;
- air, water and soil quality is not adversely affected by extraction or fuel feedstock production;
– esitatakse korrapäraselt kohustuslikke aruandeid selle kohta, et puuduvad maakasutuse muutusest või põllumajandustegevuse ümberpaigutamisest tingitud kaudsed negatiivsed mõjud;
- mandatory regular reporting takes place to ascertain that no significant negative indirect land-use change impacts or displacement of agricultural activities occur;
– biomassist saadud mittefossiilkütuste kasutamine vähendab otsest kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 50% võrra võrreldes fossiilkütusega;
- at least 50% direct greenhouse gas emissions savings of non-fossil fuels derived from biomass are achieved in comparison with fossil fuel;
Sotsiaalsete kriteeriumidega tagatakse muu hulgas järgmist:
The social criteria shall ensure, inter alia, that:
– esitatakse korrapäraselt kohustuslikke aruandeid bioloogiliste lähteainete tootmise sotsiaalsete tagajärgede kohta, eriti toiduainete hindade kohta, et näidata negatiivsete mõjude puudumist, muu hulgas toiduainetega kindlustatuse kohta;
- mandatory regular reporting takes place about the social consequences of bio feedstock production, notably on food prices to demonstrate absence of negative effects, inter alia on food security;
– on tagatud kohaliku kogukonna/elanikkonna nõusolek;
- a declaration of consent by a representation of local communities/population is secured;
– üldsusel on juurdepääs teabele ja võimalus osaleda.
- the public has access to information and participation.
Kütuse kvaliteedi direktiivi läbivaatamisel on kaks eesmärki.
The revision of the Fuel Quality Directive has two purposes.
Esimene eesmärk on parandada õhu kvaliteeti muu hulgas väävli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike heite vähendamise teel.
Firstly, to improve air quality by reducing emissions, inter alia, of sulphur and PACs.
Teine eesmärk on aidata võidelda kliimamuutuste vastu transpordikütustest pärinevate kasvuhoonegaaside vähendamise teel.
A second aim is to help combat climate change by reducing greenhouse gases from transport fuels.
Teine eesmärk kujutab endast tähelepanuväärset poliitilist otsust.
This second aim represents a remarkable political decision.
Kasvuhoonegaaside heidet tuleb kõigepealt mõõta kütuse olelustsükli jooksul: kaevandamis- ja tootmisetapis, transpordil ja tarnimisel ning lõppkasutusel.
Emissions of greenhouse gases must first be measured throughout the life cycle: the extraction and production phase, transport and distribution and ultimate use.
Järgmine samm on heite vähendamine.
The next step is to reduce emissions.
See on esimene kord, kui konkreetsele tootele (kütusele) on seatud vähendamise eesmärk olelustsükli analüüsi põhjal.
This is the first time that a specific product (fuel) has been set a reduction target on the basis of a life cycle analysis.
On huvitav märkida, et Ameerika Ühendriikides esitas California osariik enam-vähem sarnase algatuse, mis suurendab võimalust teha Ameerika Ühendriikidega tulemuslikku koostööd.
It is interesting to note that in the USA the State of California has more or less simultaneously announced a similar initiative, as a result of which the prospect of productive cooperation with the USA has arisen.
Euroopa Parlamendi keskkonnakomisjoni koordinaatorid tellisid poliitilise autelu ettevalmistamiseks uuringu.
In order to prepare for the political debate, the coordinators in the European Parliament's Environment Committee have requested a study.
Uuring „Säästva arengu kriteeriumid kütuse kvaliteedi direktiivis” ( Inclusion of sustainability criteria in the Fuel Quality Directive ) avaldati juuli alguses.
This study, Inclusion of sustainability crite ria in the Fuel Quality Directive , was published at the beginning of July.
5. juulil korraldas keskkonnakomisjon koos poliitikaosakonnaga ekspertarvamuste esitamiseks töötoa, kuhu olid kutsutud huvitatud pooled.
On 5 July, the ENVI Committee and the policy department organised a workshop at which experts stated their opinions, while interested parties were invited to attend.
Arutelus osales ligikaudu 50 inimest, sealhulgas komisjoni, EMSKi, liikmesriikide, nõukogu eesistuja, naftatööstuse, keskkonnaliikumise ja biokütuse tootjate esindajad.
Some 50 people took part in the discussion, including representatives of the Commission, the ESC, Member States, the Council Presidency, the oil industry, the environmental movement and biofuel producers.
Viimastel kuudel on raportööril olnud palju vestlusi nii huvitatud poolte kui ka ekspertidega.
In recent months, your rapporteur has held many talks, both with interested parties and with experts.
Mais osales raportöör vastavateemalisel sümpoosionil Californias.
In May she attended a symposium in California on this subject.
Mõned valikud nii õhukvaliteedi kui ka kliimamuutuste eesmärgi osas vajavad selgitamist.
Certain decisions on the choice of options, regarding both air quality and the climate change objective, require elucidation.
Kütuse kvaliteedi direktiiviga kehtestatakse uued vääveldioksiidi ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike standardid.
The Fuel Quality Directive lays down new standards for sulphur dioxide and polycyclic aromatic hydrocarbons.
Siseveelaevades kasutatavate kütuste osas teeb komisjon ettepaneku alandada väävlisisaldust kahes etapis: 31. detsembril 2009 tasemele 300 mg/kg ja 31. detsembril 2011 tasemele 10 mg/kg.
As regards the sulphur content of fuel for inland shipping, the Commission proposes a reduction to be implemented in two stages: on 31 December 2009 to 300 mg/kg and on 31 December 2011 to 10 mg/kg.
Komisjon õigustab seda kaheetapilist lähenemisviisi viitega täiendavale energiatarbimisele, mida kütuste väävlisisalduse alandamine kaasa toob.
The Commission justifies this two-stage approach by reference to the extra energy consumption required in order to reduce the sulphur content of fuels.
Sellele võib vastu vaielda väitega, et madala väävlisisaldusega kütus teeb võimalikuks säästlikumad laevamootorid.
However, it may be objected to this that low-sulphur fuel makes more efficient ships' engines possible.
Täiendava energiatarbimise rafineerimistehases kompenseerib külluslikult väiksem kütusetarbimine laevadel.
The extra energy consumption at the refinery is amply compensated by reduced fuel consumption by ships.
Säästlikumad laevamootorid on juba saadaval.
The more efficient ships' engines are already available.
Komisjon teeb ettepaneku vähendada polütsükliliste aromaatsete süsivesinike maksimaalset lubatud sisaldust kütustes 11%lt 8%le.
The Commission proposes that the maximum permitted polycyclic aromatic hydrocarbon content of fuels should be reduced from 11% to 8%.
ELi keskmine tase on siiski 3–4% ning 6% taset ületatakse vaid üksikutel juhtudel.
However, the mean level in the EU is between 3% and 4%, while 6% is exceeded in only a few exceptional cases.
Seepärast peaks maksimaalse taseme täiendavat alandamist 8%lt 6%le olema võimalik saavutada ilma suuremate lisakuludeta.
A further reduction of the ceiling from 8% to 6% could therefore be achieved without much extra cost.
Aururõhk ja etanool
Vapour pressure and ethanol
Teine küsimus on aururõhk.
Another point is vapour pressure.
Mida suurem on aururõhk, seda suurem on lenduvate orgaaniliste ühendite heide.
The higher the vapour pressure, the greater the emissions of Volatile Organic Compounds (VOCs).
Lenduvad orgaanilised ühendid mängivad suurt rolli osooni moodustumisel.
VOCs play an important part in the formation of ozone.
Eelkõige soojades tingimustes võib osooni moodustumine olla tõsine terviserisk.
Particularly in warm conditions, ozone formation can be a serious health problem.
Oma resolutsioonis õhukvaliteedi temaatilise strateegia kohta nõudis Euroopa Parlament ambitsioonikamat lähenemisviisi, eriti lenduvate orgaaniliste ühendite heite põhjustatud tervisekahjustuste osas.
In its resolution on the thematic strategy for air quality, Parliament called for a more ambitious approach, precisely on account of the damage caused to health by VOC emissions.
Komisjon täiendavaid vähendamisi välja ei paku ja soovib maksimaalse lubatud aururõhu osas jääda 60 kPa juurde, võimalusega suurendada seda arktilistes tingimustes 70 kPa-ni, et ka arktilistes piirkondades oleks võimalik autosid käivitada.
The Commission does not propose any further reduction and wishes to retain a figure of 60kPa for the maximum permitted vapour pressure, with the possibility of increasing it to 70kPa in Arctic conditions, so that cars can also be started in Arctic regions.
Lisaks teeb komisjon isegi suurendamise ettepaneku, kui tegemist on etanooli segamisega kütusesse.
In addition, the Commission actually proposes an increase where ethanol is blended with fuel.
Üks etanooli kütusesse segamise kõrvalmõju on aururõhu suurenemine, mille tulemusel paiskub atmosfääri rohkem lenduvaid orgaanilisi ühendeid.
Where ethanol is blended with fuel, one side-effect is to increase the vapour pressure, which results in more VOCs being emitted into the atmosphere.
Aururõhu suurenemine ei ole otseses proportsionaalses seoses segamisel kasutatava etanooli kogusega.
The increase in the vapour pressure is not directly proportional to the quantity of ethanol used for blending.
See on maksimaalsel tasemel 5%lise segu puhul ning hakkab kangemates segudes järk-järgult langema.
It reaches a maximum with a 5% blend, beyond which figure it gradually declines again.
Tasakaalustatud ettepaneku tegemiseks on raportöör uurinud olukorda Ameerika Ühendriikides.
In order to make a balanced proposal, your rapporteur has studied the situation in the USA.
Enamikus Ameerika Ühendriikide osariikides on lubatud aururõhk märgatavalt madalam (48 kPa).
In most states in the USA, the maximum permitted vapour pressure is considerably lower, namely 48 kPa.
Etanooliga segamisel ei ole kehtestatud kõrgemat piirmäära, kuigi osariigid, kus õhukvaliteet seda lubab, on seda võimalust kasutanud.
No increase is provided for in the event of blending with ethanol, although states where the air quality permits it do take advantage of this option.
Tehnilisi takistusi madalama aururõhu kehtestamisele ei ole ka ELis.
There are no technical obstacles to likewise imposing a lower vapour pressure in the EU.
Aururõhk 56 kPa on võimalik.
A vapour pressure of 56 kPa is possible.
Lisaks ei ole veel otsustatud, millisel määral etanooli erand vajalik on.
In addition, it is open to question to what extent an exception for ethanol is necessary.
Pidades silmas aururõhu kiiret tõusu väikese koguse etanooli lisamisel, annaks suurema aururõhu lubamine üksnes väikese koguse lisamisel vale signaali.
In view of the rapid increase in vapour pressure when a small proportion of ethanol is blended, to allow an increase in vapour pressure where only a small percentage is blended would provide the wrong incentive.
Sellisel juhul tooks väike kasvuhoonegaaside heite vähendamine kaasa ebaproportsionaalselt suure õhukvaliteedi halvenemise.
In that case, a small contribution to reducing greenhouse gas emissions would result in a disproportionate deterioration of air quality.
Seepärast teeb raportöör ettepaneku piiratud 4 kPa suuruse erandi kehtestamiseks, kui kütusele lisatakse vähemalt 3% biokütust.
Your rapporteur therefore proposes a limited waiver of 4kPa if at least 3 per cent biofuels are blended with fuel.
Kokkuvõttes teeb raportöör järgmised ettepanekud:
To sum up, your rapporteur proposes:
– alandada kiiremini väävlisisaldust siseveelaevades kasutatavates kütustes;
- accelerating the reduction of sulphur in fuels for inland shipping
– vähendada polütsükliliste aromaatsete süsivesinike maksimaalset lubatud kogust;
- reducing the maximum permitted quantity of PACs
– keelata kahjulik lisaaine MMT;
- prohibiting the damaging additive MMT
– vähendada aururõhku ja lubada erand üksnes 3–10% biokütuse lisamisel.
- reducing the vapour pressure and only permitting an exception if between 3% and 10% biofuels are blended.
Maanteeliiklus põhjustab ligikaudu 20% ELi kasvuhoonegaaside heitest.
Road transport causes approximately 20% of greenhouse gas emissions in the EU.
Et saavutada 2020. aastaks CO 2 30%line vähenemine, peavad autod muutuma märkimisväärselt säästlikumaks, kuid vähendada tuleb ka kütuste põhjustatud CO 2 heidet.
In order to achieve a CO 2 reduction of 30% by 2020, cars must become considerably more efficient, but CO 2 emissions caused by fuels must also be reduced.
Komisjon teeb ettepaneku kõigepealt kasvuhoonegaaside heidet mõõta ja siis ajavahemikul 2011–2020 seda 1% võrra aastas vähendada.
The Commission proposes first measuring emissions of greenhouse gases and then between 2011 and 2020 reducing them by 1% per annum.
Ligikaudu 85% kasvuhoonegaaside heitest tekib autos sisepõlemise tulemusel ning 15% üldise tootmis- ja rafineerimisprotsessi käigus, sealhulgas kütuse transportimise ja tarnimise tulemusel.
Around 85% of greenhouse gas emissions from fuel occur upon combustion in the car and 15% in the overall production and refining process, including fuel transport and distribution.
Komisjoni ettepanek heite vähendamiseks väärib täit toetust.
The Commission's proposal to reduce emissions deserves every support.
Vähendamise saavutamiseks võivad kütusetarnijad muuta kaevandamis- ja rafineerimisprotsessi säästlikumaks, nii et nafta hankimiseks ja selle bensiiniks või diisliks ümbertöötlemiseks kuluks vähem energiat.
In order to achieve the reduction, fuel suppliers may opt to render the extraction and refining processes more efficient so that less energy is used to obtain oil and turn it into petrol or diesel.
Võrdlevad uuringud (näiteks Kristina Holmgren, IVL Swedish Environmental Research Institute ) näitavad, et rafineerimistehased on ELis erinevad ning et paljusid energia säästmise võimalusi veel ei kasutatagi.
Comparative research, for example by Kristina Holmgren of IVL Swedish Environmental Research Institute, indicates that refineries within the EU differ – and that many opportunities to save energy are not yet being exploited.
Teine võimalus on alternatiivsete kütuste (näiteks maagaasi, vesiniku või vedeldatud naftagaasi) tootmine ja turundus.
Another option is the production and marketing of alternative fuels, such as natural gas, hydrogen or LPG.
Loomulikult peab alternatiivsete kütuste tootmine olema kooskõlas tootmisallikast kuni sõidukis kasutamiseni tekkivate kasvuhoonegaaside mõõtmise analüüsiga.
Naturally, the production these alternative fuels must be subjected to the same Well to Wheel analysis.
Kolmas võimalus on biokütuste lisamine.
A third possibility is blending with biofuels.
Ka siin tuleb kasutada tootmisallikast kuni sõidukis kasutamiseni tekkivate kasvuhoonegaaside mõõtmise meetodit, mis paneb eelistama biokütuseid, millel on fossiilkütustest madalam kasvuhoonegaaside tase.
Here too, the Well to Wheel approach must be applied, which will lead to a preference for biofuels which have a better greenhouse gas balance than fossil fuels.
Ettepanek jätab kütusetarnijatele piisavalt võimalusi valida oma äranägemise järgi ja tarnida neid kütuseid, millel süsiniku tase on parem.
This proposal gives fuel suppliers enough options to make choices in the light of their own judgment and supply those fuels which have a better carbon balance.
Meetodi määramine
Determination of the method
Komisjoni ettepanek on määrata tootmisallikast kuni sõidukis kasutamiseni tekkivate kasvuhoonegaaside mõõtmise meetod komiteemenetluse korras.
The Commission proposes determining the Well to Wheel approach by means of commitology.
Kuna selles kontekstis tuleb teha mitmeid olulisi poliitilisi valikuid, siis peab parlamendil olema mitmete suuniste kohta sõnaõigus.
As a number of important political choices have to be made in this context, Parliament must have a say in deciding a number of guidelines.
Seda saab tagada nii, et suunised vormistatakse uue lisana, mille saab sisuga täita hiljem komiteemenetluse korras.
This can be ensured by formulating guidelines in a new annex, which can be fleshed out later by means of the commitology procedure.
Nendes suunistes võivad muu hulgas sisalduda otsused alusaasta ja standardi kohta.
These guidelines can, inter alia, include decisions about the base year and the standard.
Alusaasta ja standard
The base year and the standard
Naftatootjad on säästlikkuse suurendamisse investeerinud erineval määral.
Oil companies have invested to differing extents in improved efficiency.
Komisjoni ettepaneku kohaselt tuleb igal tarnijal esitada andmed kasvuhoonegaaside heite kohta, millest moodustub hiljem standard.
Under the Commission proposal, every supplier must supply data on greenhouse gas emissions, which will then become the standard.
See tähendaks, et igale ettevõttele kohaldataks erinevat standardit, mis on vastuolus siseturu loogikaga.
This would mean that a different standard applied to each company, which is contrary to the logic of the internal market.