natgillin/translations-raw huggingface dataset:
58. on arvamusel, et kuna kliimakulu ei sisaldu transpordikulus, tuleks edendada kohalikku säästlikku tootmist, eelkõige tarbijate parema teavitamise abil; nõuab raamatupidamissüsteemi ja ühiste märgistuseeskirjade sisseviimist toodete kasvuhoonegaaside heite kohta, eelkõige transpordietapis;
Considers that, for as long as the climate cost does not appear in the price of transport, the promotion of sustainable local production should be encouraged, particularly through better information to consumers; calls for the establishment of an accounting methodology and common labelling rules regarding the greenhouse gas emissions of different products, particularly at the transport stage;
Kaubanduse ja kliima vastavusseviimise vahendite parandamine
Strengthening tools that ensure consistency between trade and climate
63. nõuab, et tasakaal ja kompensatsioonimeetmed oleksid esitatud kliima peatükis, mis peab olemas olema igas kaubanduslepingus (vabakaubanduslepingud, majanduspartnerluslepingud, üldise soodustuste süsteemi reform), ja et kõnealuse peatüki üle toimuks avalik arutelu ning see esitataks Euroopa Parlamendile;
Asks that this balance and these compensatory measures feature in a ‘climate chapter’ that is compulsory for all trade agreements (free trade agreements, economic partnership agreements, reform of the generalised system of preferences), and this chapter be subject to public consultation and be presented to Parliament;
67. on seisukohal, et ELi kaubandussuhetes riikidega, kes ei ole seotud mitmepoolsete keskkonnakaitselepingutega, tuleks kliimadiplomaatiat arendada jõulisemalt ja järjekindlamalt;
Considers that 'climate diplomacy' should be pursued with greater vigour and consistency in the EU’s trade relations with States which are not bound by multilateral environmental protection agreements;
ELi kaubanduse ja kliima vaheline kooskõla arengumaade vaatenurgast
EU consistency on climate and trade from the viewpoint of developing countries
71. tuletab meelde tööstusriikide, sh Euroopa Liidu liikmesriikide kohustust mõelda innovaatiliste rahastamisvahendite peale, et võidelda kliimamuutuste vastu, ja eelkõige finantstehingute maksustamise peale; palub komisjonil esitada nõukogule ja parlamendile kiiremas korras kava kõnealuse maksu sisseviimise kohta liidu tasandil; palub komisjonil hõlmata selline mehhanism ka kaubandusläbirääkimistesse finantsteenuste liberaliseerimise üle;
Recalls the commitment made by industrialised countries, including the EU Member States, to reflect on innovative funding to combat climate change, and in particular taxes on financial transactions; calls on the Commission to come up quickly with proposals to Council and Parliament on the introduction of this type of tax at EU level; calls on the Commission to incorporate the prospect of such a mechanism in trade negotiations on the liberalisation of financial services;
74. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide paralamentidele ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni täitevsekretärile ja 16. osaliste konverentsile (COP 16).
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the Council, the Commission, the national parliaments, the Executive Secretary of the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the 16th Conference of the Parties (COP 16).
Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimatippkohtumisel saavutatud kokkulepe valmistas pettumuse, kuna sellega ei suudeta saavutada planeedi temperatuuri tõusu hoidmist alla 2°C. Samuti ei ole Kopenhaageni kokkulepe ei ulatuslik ega siduv.
The outcome of the UN climate summit in Copenhagen was a disappointing agreement which will not be able to keep global warming below 2°C. On top of that, it is neither global nor binding.
Miks on see nii raske?
Why some many difficulties?
Euroopa Liit on jäänud praegu paigale.
The European Union is currently tempted to do nothing.
Teatavad tööstussektorid, mida valitsused suuresti toetavad, on toonud esile ambitsioonika kliimapoliitika võimalikud dramaatilised tagajärjed.
Some sectors of industry, with strong backing from governments, claim that an ambitious climate policy may have dramatic consequences.
Kuigi ametlikud uuringud tõestavad sellise ülemaailmse ohu olemasolu ja tuletavad meelde, et on olemas vahendid kasvuhoonegaaside heite ülekandumise eest kaitsmiseks, oleksid kliimaalased ambitsioonid vastuolus majandus- ja sotsiaalkriisist väljumisega.
With official studies refuting this global threat and pointing out that instruments exist to protect against carbon leakage, it is claimed that an ambitious climate policy would impede efforts to overcome the economic and social crisis.
Suur viga, mida Hiina ja Ühendriigid ei tee, on jätta keskkonnasäästlik majandus majanduse elavdamise kavast välja.
This is a serious mistake that is not being made by China and the USA, as can be seen from the proportion of their economic recovery plans devoted to the green economy.
Võttes juhtimise enda kätte kliimamuutustega võitlemises, suurendaks Euroopa Liit oma majanduse konkurentsivõimet tänu energia säästmisele ja taastuvenergiale, mis võimaldavad suurendada energiavarustuse kindlust ja millel on suur potentsiaal tööstusarengu, innovatsiooni, maakasutuse planeerimise ja töökohtade loomise seisukohast.
If the European Union were to assume leadership in the battle against climate change, it would strengthen the competitiveness of its economy by means of energy savings and renewable energies, two sectors that can help improve its energy security and have massive potential in terms of industrial development, innovation, regional development and job creation.
Tarbimisest tulenevad heited on Ühendkuningriigis 34%, Prantsusmaal 44% ja Rootsis 60% suuremad kui tootmisest tulenevad heited.
The EU has no choice but to do something about these ‘traded’ emissions, otherwise it risks losing all its international credibility.
Kui EL kasutab oma heidete puhul pigem allhanget, kui muudab oma tootmis- ja tarbimisviise, ei saa ta sellest ka majanduslikku, tööstuslikku ja sotsiaalset kasu.
Furthermore, if it externalises its emissions rather than transform its modes of production and consumption, it will not derive any benefit from the economic, industrial or social advantages that accrue from these measures.
Euroopa Liit peab seega arendama edasi oma kaubanduspoliitikat toodete eristamise suunas selle järgi, millist mõju need avaldavad kliimale, ja soodustama seega tootmis- ja tarbimisviiside ja investeerimisstrateegiate vajalikku muutmist.
The EU has to adjust its trade policies towards some form of discrimination of products on the basis of their climate impact, thus stimulating the paradigm shifts required in methods of production and consumption and investment strategies.
Euroopa Liit peab tegelema kasvuhoonegaaside heite ülekandumise probleemiga ja üldisemalt kontrollima oma impordi mõju kliimale.
It has to tackle the problem of carbon leakage and, more generally, monitor the climate impact of its imports.
Kaubanduspoliitika ei tohi kahjustada kaubanduspartnerite kliimapoliitikat, selleks et lühikese aja jooksul suurendada ELi turuosi.
It should not call into question the climate policies pursued by our trading partners in a short-sighted attempt to boost Europe’s market share.
EL peab tegelema rahvusvahelisest transpordist tekkivate heidete probleemiga, tegema ettepaneku innovatsiooni kaitsmise süsteemi kohta, mis aitaks teha eelkõige arengumaadele kättesaadavaks kliimasõbralikud tehnoloogiad, toetada rahvusvahelisel tasandil innovatiivsete rahastamismehhanismide loomist ja vajaduse korral nende sisseviimist kõigepealt ELi tasandil.
It should be active with regard to emissions from international transport, propose an innovation protection system that is compatible with access to climate-friendly technologies, particularly for developing countries, and defend the establishment of innovative funding mechanisms at international level by introducing these at EU level, before anyone else if necessary.
Aga EL on teinud juba esimesed sammud õiges suunas: ebaseadusliku puidu impordi, agrokütuste ja õhusõidukite tekitatud heite osas.
This is obviously a tough mission, but the EU has already taken the first steps in the right direction: on imports of illegal timber, on agrifuels, and on aviation emissions.
Käesolev raport valmis ettevõtete, ühenduste, ametiühingute liikmete ja komisjoniga peetud arutelude tulemusel ja selles soovitakse leida järgmisi samme, mis võimaldaksid ELil seda teed jätkata.
This report, which is the outcome of extensive discussions with companies, associations, trade union representatives and the Commission, seeks to identify the next stages that will enable the EU to continue along this path.
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*)
rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal
on international trade policy in the context of Climate Change imperatives
(*) Menetlus kaasatud komisjonide osalusel – kodukorra artikkel 50
(*) Associated committee - Rule 50 of the Rules of Procedure
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
9. loodab, et EL näitab eeskuju ja vähendab nn rohelise tehnoloogia ning keskkonna- ja kliimahoidlike toodete kaubanduse jaoks takistusi, nagu tollimaks ja maksud, ning edendab nn keskkonnatooteid ja -teenuseid, sealhulgas Bali tegevuskava ja Kopenhaageni Rohelise Kliima Fondi alusel;
Hopes that the EU will set a good example, by removing obstacles such as tariffs and levies to trade in ‘green’ technologies and environmentally sound and climate-friendly products and promoting ‘environmental goods and services’ (EGS), including on the basis of the Bali Action Plan and the Copenhagen Green Climate Fund;
13. tõdeb, et WTO eeskirjad ei ole vastuolus piirimeetmetega, mille eesmärk on neutraliseerida sellise sisemaise poliitika mõju, millega keskkonnamõju kulu lisatakse toodete hinnale, tingimusel et selline kohandamine ei ole diskrimineeriv;
Recognises that WTO rules are not incompatible with border measures to neutralise the effect of domestic policies incorporating the cost of environmental externalities into the prices of products, as long as such adjustments are not discriminatory;
16. palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kõik endast olenev, et saavutada Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni raames õiguslikult siduv leping meretranspordi heitkoguste vähendamise kohta;
Calls on the Commission and Member States to do everything under their power to achieve a legally binding agreement on the reduction of shipping emissions in the context of the International Maritime Organisation;
rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal
on International Trade Policy in the context of Climate Change imperatives
Arvamuse koostaja: Catherine Grèze
Rapporteur: Catherine Grèze
6. rõhutab, et suurem tehnosiire arenguriikidesse süsinikulekkega võitlemise meetmena on 2012. aasta järgse kliimakokkuleppe oluline aspekt; taunib asjaolu, et tehnosiire moodustab ametlikust arenguabist vaid väikese osa; nõuab tungivalt, et liikmesriigid annaksid arenguriikidele täiendavat tehnilist ja rahalist abi kliimamuutuse tagajärgedega toimetulekuks, kliimastandardite täitmiseks ning selliste eelnevate hinnangute arvessevõtmiseks, mis käsitlevad standardite, märgistamise ja sertifitseerimise mõju arengule;
Stresses that increasing technology transfer to developing countries as a means to address carbon leakage will be a critical component of a post-2012 climate regime; deplores the fact that technology transfer makes up only a small share of official development aid; urges Member States to deliver additional technical and financial assistance for developing countries to face the consequences of climate change, to meet climate-related standards and to include upfront development impact assessments of standards, labelling and certification;
9. rõhutab, et tuleb teha pingutusi selleks, et kaubanduse kahjulik keskkonnamõju kajastuks hindades ning rakendataks põhimõtet, et saastaja maksab; nõuab tungivalt, et märgistamis- ja teavitamiseeskirjad viidaks kooskõlla keskkonnastandarditega;
Stresses that efforts must be made to ensure that adverse environmental effects resulting from trade are reflected in prices and that the ‘polluter pays’ principle is enforced; urges that the labelling and information systems regarding environmental standards be synchronised;
12. on arvamusel, et uued rahvusvahelised kliimakaitset käsitlevad kokkulepped peavad sisaldama kindlaid tagatisi rahvusvahelise puidukaubanduse kahjuliku keskkonnamõju vähendamise ja murettekitavalt laiaulatusliku raadamise peatamise osas;
Is of the opinion that new international climate protection agreements must contain firm guarantees on reducing the adverse environmental impact of the international timber trade and eradicating deforestation, the extent of which is cause for concern;
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa kultuuripärandi märgist käsitleva Euroopa Liidu meetme kohta
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing a European Union action for the European Heritage Label
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa kultuuripärandi märgist käsitleva Euroopa Liidu meetme kohta
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing a European Union action for the European Heritage Label
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2010)0076 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0076 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 167, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku ( C7‑0071/2010 );
– having regard to Article 294(2) and Article 167 of the Treaty on Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0071/2010 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;
– having regard to Article 294(3) of the Treaty on Functioning of the European Union,
– võttes arvesse liikmesriigi parlamendi poolt Euroopa Parlamendi presidendile saadetud põhjendatud arvamust õigusakti eelnõu vastavuse kohta subsidiaarsuse põhimõttele;
– having regard to the reasoned opinion sent to its President by a national parliament on the compliance of the draft act with the principle of subsidiarity,
Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata. ;
OJ C 267, 1.10.2010, p.52. ,
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ( A7‑0311/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7‑0311/2010 ),
(1) Aluslepingu eesmärk on luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ning artikli 167 kohaselt on Euroopa Liidu ülesanne soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, võttes arvesse nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning rõhutades samas ühise kultuuripärandi tähtsust.
(1) The Treaty aims at an ever closer union among the peoples of Europe and Article 167 in particular gives the European Union the task of contributing to the flowering of the cultures of the Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time bringing the common cultural heritage to the fore.
(1) Euroopa Liidu toimimise lepingu eesmärk on luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ning artikli 167 kohaselt on Euroopa Liidu ülesanne soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, võttes arvesse nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning rõhutades samas ühise kultuuripärandi tähtsust.
(1) The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) aims at an ever closer union among the peoples of Europe and Article 167 TFEU in particular gives the European Union the task of contributing to the flowering of the cultures of the Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time bringing the common cultural heritage to the fore.
Lisaks on artikli 167 lõikes 2 täpsustatud, et vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele peab liit kaasa aitama Euroopa rahvaste kultuuri ja ajaloo alaste teadmiste parandamisele ja levitamisele.
Furthermore, Article 167(2) TFEU specifies that, in accordance with the principle of proportionality, the Union is to contribute to improvement of the knowledge and dissemination of the culture and history of the European peoples.
(3) Aluslepinguga on ka kehtestatud liidu kodakondsus, mis täiendab liikmesriikide kodakondsust ja on oluline element Euroopa integratsiooni tugevdamisel ja kindlustamisel.
(3) The Treaty also establishes citizenship of the Union, which complements national citizenship of the respective Member States, and which is an important element in safeguarding and strengthening the process of European integration.
Selleks et kodanikud saaksid täielikult toetada Euroopa integratsiooni, tuleks panna rohkem rõhku ühistele väärtustele ning ajaloole ja kultuurile, mis on võtmeelemendid kuulumisel ühiskonda, mis tugineb vabadusele, demokraatiale, inimõiguste austamisele, kultuurilisele mitmekesisusele, tolerantsusele ja solidaarsusele.
For citizens to give their full support to European integration, greater emphasis should be placed on their common values, history and culture as key elements of their membership of a society founded on the principles of freedom, democracy, respect for human rights, cultural diversity, tolerance and solidarity.
Selleks et kodanikud saaksid täielikult toetada Euroopa integratsiooni, tuleks panna rohkem rõhku ühistele väärtustele ning ajaloole ja kultuurile, mis on võtmeelemendid kuulumisel ühiskonda, mis tugineb vabadusele, demokraatiale, inimõiguste austamisele, kultuurilisele ja keelelisele mitmekesisusele, tolerantsusele ja solidaarsusele.
For citizens to give their full support to European integration, greater emphasis should be placed on their common values, history and culture as key elements of their membership of a society founded on the principles of freedom, democracy, respect for human rights, cultural and linguistic diversity, tolerance and solidarity.
(6 a) Euroopa kultuuripärandi märgise puhul tuleks ära kasutada seni valitsustevahelise algatusega saadud kogemusi.
( 6a ) The European Heritage Label should benefit from the experience hitherto gathered from the intergovernmental initiative.
Kõik seni valitsustevahelise algatusega saadud kogemused tuleb rakendada uue ELi meetme teenistusse.
All experience acquired so far in the intergovernmental initiative has to be put in good use for the new EU Action.
(7) Euroopa kultuuripärandi märgise peaks looma koostoime teiste algatustega, nagu UNESCO maailma kultuuripärandi nimekiri ja Euroopa kultuuriradasid käsitlev Euroopa Nõukogu programm , ja neid täiendama .
(7) The European Heritage Label should seek synergies and complementarities with other initiatives such as the UNESCO World Heritage List and the Council of Europe’s ‘European Cultural Routes’.
Euroopa kultuuripärandi uue märgise lisandväärtus peaks tulenema valitud mälestiste panusest Euroopa ajalukku ja kultuuri, kodanikele, sealhulgas noortele suunatud selgest kaasavast haridusmõõtmest ning mälestistevahelistest koostöövõrgustikest, mille eesmärk on jagada kogemusi ja parimaid tavasid.
The added value of the new European Heritage Label should be based on the contribution made by the selected sites to European history and culture, on a clear educational dimension reaching out to citizens, including young people, and on networking between the sites to share experiences and best practices.
Algatusega tuleks peamiselt keskenduda mälestiste tutvustamisele , neile juurdepääsu tagamisele, nende tutvustamise kvaliteedile ja nendega seotud tegevusele, mitte mälestiste kaitsmisele, mis peaks olema tagatud olemasolevate kaitsemeetmetega.
The main focus of the initiative should be on the promotion and the access of the sites, and on the quality of the explanations given and of the activities proposed, rather than on the conservation of the sites, which should be guaranteed by existing protection regimes.
(7) Euroopa kultuuripärandi märgis peaks täiendama, mitte aga kordama selliseid algatusi nagu UNESCO maailma kultuuripärandi nimekiri , inimkonna immateriaalse kultuuripärandi UNESCO representatiivne nimekiri ja Euroopa kultuuriradasid käsitlev Euroopa Nõukogu programm.
(7) The European Heritage Label should seek to supplement but not duplicate initiatives such as the UNESCO World Heritage List , the UNESCO Representative List of the Intangible Cultural Heritage of Humanity, and the Council of Europe’s ‘European Cultural Routes’.
Euroopa kultuuripärandi uue märgise lisandväärtus peaks tulenema valitud mälestiste panusest Euroopa ajalukku ja kultuuri, sealhulgas Euroopa Liidu loomisse, kodanikele, esmajoones noortele suunatud selgest kaasavast haridusmõõtmest ning mälestistevahelistest koostöövõrgustikest, mille eesmärk on jagada kogemusi ja parimaid tavasid.
The added value of the new European Heritage Label should be based on the contribution made by the selected sites to European history and culture , including the creation of the Union , on a clear educational dimension reaching out to citizens, especially young people, and on networking between the sites to share experiences and best practices.
Algatusega tuleks peamiselt keskenduda mälestiste tutvustamisele ja neile juurdepääsu tagamisele, millega aidataks kaasa ühise ajaloo- ja kultuuripärandi tähtsustamisele Euroopa Liidus, mälestiste tutvustamise kvaliteedile ja nendega seotud tegevusele, mitte aga mälestiste kaitsmisele, mis peaks olema tagatud olemasolevate kaitsemeetmetega.
The main focus of the initiative should be on the promotion and the access of the sites, thereby contributing to a shared historical and cultural heritage within the Union , and on the quality of the explanations given and of the activities proposed, rather than on the conservation of the sites, which should be guaranteed by existing protection regimes.
Liikmesriikidel peaks olema võimalus esitada märgise saamiseks mälestisi, millele Euroopa kultuuripärandi märgis on juba antud Euroopa kultuuripärandi märgise valitsustevahelise programmi raamistikus.
( 10a ) Member States should be able to propose sites which have already been awarded the European Heritage Label under the intergovernmental European Heritage Label scheme .
Selliseid mälestisi tuleks hinnata uute kriteeriumide ja menetluste alusel.
Those sites should be assessed on the basis of the new criteria and procedures.
ELi liikmesriikide praegused valitsustevahelised mälestised võivad olla uue ELi algatuse osa.
The current intergovernmental sites of the EU Member States are invited to be part of the new EU initiative.
Uue algatuse üldise terviklikkuse tagamiseks tuleb kõnealuseid mälestisi hinnata uute kriteeriumide alusel.
In order to ensure the overall coherence of the new initiative, these sites would need to be assessed against the new criteria.
(10 b) Euroopa kultuuripärandi märgise edaspidiste hindamiste käigus võiks uurida selle algatuse laiendamist programmis „Kultuur” osalevatele kolmandatele riikidele.
(10b) Future evaluations of the European Heritage Label could examine enlarging the initiative to third countries participating in the Culture Programme.
(11) Euroopa kultuuripärandi märgise halduskorraldus peaks olema lihtne ja paindlik ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
(11) The administrative arrangements for the European Heritage Label should remain light and flexible in compliance with the principle of subsidiarity.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
(11) The administrative arrangements for the European Heritage Label should be light and flexible in compliance with the principle of subsidiarity.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
This new initiative introduces new administrative arrangements.