natgillin/translations-raw huggingface dataset:
P. arvestades, et vaesus on suurema soolise vägivalla ohuga seotud tegur, mis on soolise võrdõiguslikkuse oluline takistus; arvestades, et kuna koduvägivald viib sageli töökoha kaotuse, halva tervise ja kodutuseni, võib see ühtlasi suruda naised vaesuse nõiaringi; arvestades ühtlasi, et inimkaubandus on orjanduse tänapäevane vorm, mis mõjutab suurt osa naisi ja tütarlapsi ning kujutab endast olulist nii vaesusest ajendatud kui vaesust soodustavat tegurit;
P. whereas poverty is a factor associated with an increased risk of gender-based violence, which is a major barrier to gender equality; whereas, since domestic violence frequently leads to job loss, poor health and homelessness, it can also push women into a cycle of poverty; whereas, in addition, trafficking in human beings is a modern form of slavery that affects women and girls on a large scale and constitutes a significant factor that is both driven by and contributes to poverty,
Q. arvestades, et naiste vastu suunatud vägivald kõigis selle vormides on üks kõige levinumatest inimõiguste rikkumistest, mis ei tunne geograafilisi, majanduslikke ega sotsiaalsed piire; arvestades, et see on terav probleem Euroopa Liidus, kus ligikaudu 20-25% naisi kannatab täiskasvanueas füüsilise vägivalla all ja üle 10% naisi on olnud seksuaalse vägivalla ohvrid;
Q. whereas violence against women, in all its forms, is one of the most widespread human rights violations, knowing no geographical, economic, or social limits; whereas it is a severe problem in the Union, where some 20-25% of women suffer physical violence, and more than 10% sexual violence, in the course of their adult lives,
R. arvestades, et puuetega naisi diskrimineeritakse perekonnas ja hariduses, nende tööhõivevõimalused on piiratud ja neile makstavad sotsiaaltoetused ei aita neid enamikul juhtudel vaesusest välja; arvestades, et seepärast peaksid liikmesriigid andma puuetega naistele just niisugust abi, mida nad vajavad, et kasutada oma õigusi, ning võtma meetmeid, et aidata kaasa nende naiste integreerimisele täiendavate tugiprogrammide abil;
R. whereas disabled women suffer discrimination within the family environment and in education, their employment opportunities are restricted and the social benefits they receive do not in most cases lift them out of poverty; whereas Member States should, therefore, provide disabled women with the specialised care they need in order to enjoy their rights and should propose measures to facilitate their integration through additional support programmes,
S. arvestades, et naised kannavad üha rohkem vaesuse koormat, on vaesuse suhtes kaitsetud, eriti erivajadustega naised, näiteks puuetega ja eakad naised ning naised, kes kasvatavad last ilma partnerita (eelkõige üksikemad ja lesed alaealiste lastega), samuti kõige haavatavamad rühmad, näiteks roma naised, kelle traditsioonide kohaselt on kodu- ja hooldustööd ainult naiste ülesanne, mis katkestab enneaegselt nende haridus- ja tööalase tegevuse, ning sisserändajatest naised; arvestades vajadust korralike töötingimuste järele, sealhulgas selliste õiguste kaitset nagu õigus inimväärsele palgale, rasedus- ja sünnituspuhkusele ning diskrimineerimisvabale töökeskkonnale, mis on nende naiste jaoks väga oluline;
S. whereas women are increasingly bearing the burden of poverty, being at risk of poverty, in particular categories of women with special needs, such as disabled women, elderly women and parents bringing up a child without a partner (especially single mothers and widows with dependent children) and groups most vulnerable to exclusion, such as Roma women, under whose traditions domestic and care work are assigned exclusively to women, removing them prematurely from education and employment, and immigrant women; whereas there is a need for proper working conditions, including the protection of rights such as a decent wage, maternity leave and a working environment free from discrimination, which are essential for these women,
T. arvestades, et programm Progress on mõeldud toetama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte tulemuslikku rakendamist ja selle peavoolustamise edendamist ELi poliitikavaldkondades; arvestades, et see programm on äärmiselt oluline vahend võitluses vaesuse feminiseerumise vastu;
T. whereas the Progress programme is intended to support the effective implementation of the principle of gender equality and promote gender mainstreaming in EU policies; whereas this programme is a tool of utmost importance in combating the feminisation of poverty,
U. arvestades, et naiste oodatav eluiga on umbes kuus aastat pikem kui meestel, sest 2007. aasta EL-27 statistika näitab, et mehed elavad 76-aastaseks ja naised 82-aastaseks; arvestades, et sellel on oluline mõju naiste vaesusele, eelkõige seetõttu, et sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemid on naistele palju raskemini kättesaadavad kui meestele;
U. whereas the life expectancy for women is about six years longer than for men, with statistics for the EU-27 in 2007 showing men living to 76 years old and women to 82 years old; whereas this has important implications for female poverty, particularly as women have greater difficulty than men in accessing social security and pension systems,
Vaesuse feminiseerumine
Femin is ation of poverty
2. tunnistab, et vaesuse nn feminiseerumine tähendab seda, et naiste hulgas esineb vaesust rohkem kui meeste hulgas, naiste vaesus on rängem kui meestel ja vaesus naiste hulgas sageneb;
Recognises that “the feminisation of poverty” means that women have a higher incidence of poverty than men, that their poverty is more severe than that of men and that poverty among women is on the increase;
6. märgib, et naiste vaesus ei ole ainult praeguse majanduskriisi tulemus, vaid tuleneb mitmetest teguritest, sealhulgas stereotüüpidest, sugudevahelisest palgalõhest, raskustest töö- ja pereelu ühitamisel, naiste pikemast eeldatavast elueast ja üldiselt mitmesugusest soolisest diskrimineerimisest, mille ohvriks on peamiselt naised;
Indicates that female poverty is not only the result of the recent economic crisis but the consequence of various factors including stereotypes, existing gender pay gaps, barriers caused by the lack of reconciliation between family and work life, the longer life expectancy of women and, in general, the various types of gender discrimination, victimising mostly women;
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0371 . ning 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioonis miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas
Texts adopted, P6_TA(2009)0371 . and of 20 October 2010 on the role of minimum income in combating poverty and promoting an inclusive society in Europe
12. võtab teadmiseks komisjoni teatise „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015”; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles võtma soopõhine perspektiiv põhikomponendina üle kõigisse ühise poliitika valdkondadesse ning vaesuse kaotamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise riiklikesse kavadesse;
Takes note of the Commission Communication on the Strategy for equality between women and men 2010-2015; calls on the European Commission and Member States to adopt a gender-specific perspective as a key component of all common policies and national programmes to eradicate poverty and combat social exclusion;
18. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama naiste ja vaesuse kohta seoses Pekingi tegevusprogrammiga välja töötatud näitajaid vahendina laiema sotsiaal-, majandus- ja tööhõivepoliitika mõju jälgimiseks vaesuse vähendamisel; kutsub liikmesriike üles leidma asjakohasemaid meetodeid naiste vaesuse mõõtmiseks;
Encourages the Commission and the Member States to implement the indicators in respect of women and poverty developed in connection with the Beijing Platform for Action as a tool to monitor the impact of broader social, economic and employment policies on reducing poverty; calls on the Member States to find more appropriate methods of measuring poverty among women;
20. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama uued konkreetsed näitajad naiste ja vaesuse kohta vahendina laiema sotsiaal-, majandus- ja tööhõivepoliitika mõju jälgimiseks naistele ja vaesusele;
Calls on the Commission and the Member States to introduce new individual indicators in respect of women and poverty as a tool to monitor the impact of broader social, economic and employment policies on women and poverty;
22. juhib erilist tähelepanu sellele, et vaja on jätkata uuringuid ja analüüse, mis käsitlevad nn vaesuse feminiseerumise nähtust; kutsub komisjoni ja Eurofoundi üles tegema koostööd Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga ja algatama sihtotstarbelisi uuringuid eesmärgiga hinnata muu hulgas ülemaailmse majanduskriisi mõju naistele;
Draws particular attention to the necessity to continue further with the researches and analyses regarding the phenomenon of ‘feminisation of poverty’; calls on the Commission and Eurofound to cooperate with the European Institute for Gender Equality and to initiate targeted research in order to assess, inter alia, the effects of the global crisis on women; 23.
25. kutsub liikmesriike hõlbustama immigreerunud naiste juurdepääsu tervishoiuteenustele seoses haigustega, mis tulenevad toitumisharjumuste erinevusest ja kombetalitustest; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike kujundama tervishoiupoliitikat nii, et võidelda ja ennetada tavasid, mis on ohtlikud naiste tervisele ning samuti põhjustavad sotsiaalset tõrjutust ja vaesust;
Calls on the Member States to facilitate access to medical care for immigrant women for diseases resulting from different eating habits and ritual practices; calls on the Commission and the Member States, accordingly, to frame health policies with a view to combating and preventing practices that are hazardous to women’s health and are also a cause of social exclusion and poverty;
27 tuletab meelde, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust tuleb jätkata nii Euroopa Liidus kui väljaspool seda, et täita Euroopa Liidu ja liikmesriikide võetud kohustust saavutada ÜRO aastatuhande arengueesmärgid aastaks 2015;
27 Recalls that the fight against poverty and social exclusion is to be pursued both within the European Union and externally, in order to fulfil the commitment by the European Union and Member States to achieve the UN Millennium Development Goals by 2015;
30. juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalkaitse ning tööturu- ja sotsiaalpoliitikaga antakse oluline panus tööturgude ja tarbimise stabiliseerimise kaudu majanduslanguse ulatuse ja kestuse vähendamisse ning et sotsiaalkaitsesüsteem toimib stabiliseerijana nii tulude kui ka kulude poolel;
Points out that social protection, labour market policies and social policy make important contributions to lessening the depth and duration of the recession by stabilising labour markets and consumption, and that the social protection system is a stabiliser on both the revenue and the expenditure side;
33. on seisukohal, et naiste integreerimine tööturule on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel peamine tegur; rõhutab, et tähtis on toetada uute töökohtade loomist, hõlbustada vaesuse ohus olevate naiste lisakoolitust ja haridust ning tugevdada tööhõiveteenuseid;
Considers that integration of women into the labour market is a key to fighting poverty and social exclusion; stresses the importance of supporting the creation of new jobs, facilitating additional training and education for women living at risk of poverty and strengthening job placement;
36. rõhutab, et töötuse puhul on naistel suurem risk mitte leida uut töökohta, samuti on nad töölevõtmisel tõenäolisemalt ebasoodsamas olukorras, kuna rohkem naisi töötab ebakindla lepinguga või osalise tööajaga, olemata seda ise valinud, või ebavõrdsete palgatingimuste tõttu;
Stresses that in case of unemployment the risk of not being re-employed is higher for women, and that they are also more likely to be at a disadvantage in recruitment, since more women are employed on insecure or part-time contracts without having so chosen or because unequal pay continues to affect women;
37 rõhutab, et vastavalt Eurobaromeetri eriuurimusele „Sooline võrdõiguslikkus Euroopa Liidus aastal 2009” tunnistatakse kogu Euroopas vajadust vähendada naiste ja meeste vahelist palgavahet;
37 Points out that according to the Eurobarometer Special Survey ‘Gender equality in the EU in 2009’ the need to reduce the pay gap between men and women is widely recognised in Europe;
39. märgib, et naisettevõtjate juurdepääs krediidile on piiratud, mis takistab oluliselt nende ametialast arengut ja majanduslikku sõltumatust ning on vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega;
Notes that women entrepreneurs’ access to credit is limited, which is a major obstacle to their professional development and economic independence, and which conflicts with the principle of equal treatment;
42 8 a. palub komisjonil vaadata läbi kehtivad õigusaktid, mis käsitlevad meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamist, nagu seda palus Euroopa Parlament oma 18. novembri 2008. aasta resolutsioonis
42 Calls on the Commission to revise the existing legislation relating to the application of the principle of equal pay for men and women as requested by Parliament in its resolution of 18 November 2008
46. rõhutab soolise võrdõiguslikkuse positiivset mõju majanduskasvule; juhib tähelepanu asjaolule, et mitmed uurimused näitavad, et kui naiste tööhõive-, osaajaga töötamise ja tootlikkuse määrad oleksid meestega sarnased, siis SKP suureneks 30% võrra, mis ei oleks kasulik üksnes majanduse seisukohast, vaid vähendaks paljude naiste vaesuseohtu;
Emphasises the positive effect which equality between men and women has on economic growth; points out that various studies estimate that if employment, part-time employment and productivity rates for women were similar to those for men, GDP would increase by 30%, which would not only benefit the economy as a whole but also reduce the risk run by many women of falling into poverty;
48. kutsub liikmesriike üles hindama majanduslanguse mõju ning uurima töötingimuste muutuvat olemust ja selle mõju toimetulekuraskustega rühmadele ning seost vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega;
Calls on Member States to undertake impact assessments of the economic recession and to explore the changing nature of employment conditions and the effect of this on vulnerable groups and in terms of poverty and social exclusion;
52. rõhutab vajadust töötada riiklikul tasandil välja asjakohane tööhõive-, integratsiooni- ja koolituspoliitika ning ühe vanemaga perede maksustamise erikord, mis oleks osa võitlusest vaesuse, laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu;
Stresses the need to develop appropriate employment integration and training policies at national level, together with special tax arrangements for one-parent families, as part of the fight against poverty, child poverty and social exclusion;
54. kutsub komisjoni üles uurima hoolikalt sotsiaalse osalemise takistusi, nagu energiapuudust, majanduslikku tõrjutust ning takistusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsul;
Calls on the Commission to closely examine obstacles to social participation such as energy poverty, financial exclusion and obstacles to accessing information and communication technology (ICT);
Pereelu ja töö ühitamine vaesuses või vaesuse ohus elavatel naistel
Reconciliation of family life and work by women who liv e in poverty or are exposed to the risk of poverty
59. rõhutab, et naistel takistab sageli tööturul osalemist või täiskohaga töötamist ebapiisav juurdepääs ülalpeetavate isikute hooldusteenustele, mis annaks piisavalt vaba aega ja paindlikud töötingimused mõlemale vanemale;
Emphasises that women are often prevented from participating in the labour market or from working full-time by lack of access to care services for dependent persons based on regimes with sufficient free time and flexible working options for both parents;
63. kutsub liikmesriike üles võtma nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ muutmise raames vajalikke meetmeid, et vältida töötajate vallandamist raseduse ajal ja pärast lapse sündi; kutsub liikmesriike üles võtma aktiivseid meetmeid, et vältida rasedate diskrimineerimist tööturul, ning võtma meetmeid, millega tagatakse, et rasedus ja sünnitus ei mõjuta naistöötajate pensioniõigusi ning et nende pensioni suurus ei sõltu sellest, kas nad on olnud sünnituspuhkusel või mitte;
Calls on the Member States, in the context of the abovementioned procedure of amending Council Directive 92/85/EEC, to take the measures necessary to prevent the dismissal of workers during pregnancy and motherhood; calls on the Member States to take active measures to prevent discrimination against pregnant women on the labour market, as well as measures to ensure that motherhood does not affect the right of women workers to pensions and that the scale of those pensions is not affected by the fact they have taken maternity leave;
65. kutsub liikmesriike võtma täiendavaid toetusmeetmeid, eriti töötavatele üksikemadele, pakkudes abi paindliku tööajaga töökohtade leidmisel, et üksikemad saaksid täita oma teistest suuremaid kohustusi pere ees, või luues soodsa hinnaga kvaliteetseid lapsehoiuvõimalusi;
Calls on the Member States to adopt additional support measures, especially for working mothers who are members of single-parent families, either by making it easier to find forms of employment with flexible working hours so that they can meet their more extensive family commitments, or by providing affordable and quality childcare facilities;
67. palub liikmesriikidel töötada välja asjakohased meetmed teismeliste emade toetamiseks, sest neil on sageli raske leida tööd ja nad elavad vaesuses madala haridustaseme ja ühiskondlike eelarvamuste tõttu;
Calls on the Member States to develop appropriate measures to support teenage mothers, who often have difficulty finding jobs and live in poverty owing to their frequently low level of education and to social prejudices;
69. on seisukohal, et vanemad naised võivad kannatada tööturul otsese või kaudse diskrimineerimise või isegi mitmekordse diskrimineerimise all ja selle probleemiga tuleb tegeleda; rõhutab, et tööhõivet tuleb käsitleda parima vahendina naiste vaesuse vastu võitlemiseks; nõuab, et lihtsustataks igas vanuses naiste osalemist elukestva õppe programmides; rõhutab, et pere- ja tööelu ning täiendõppe ühitamisele tuleb pöörata erilist tähelepanu ja seda tuleb toetada;
Considers that older women may be the victims of direct or indirect discrimination on the labour market, or even of multiple discrimination, and that this problem should be tackled; stresses that employment must be seen as the best means of fighting female poverty; calls for the participation of women of all ages in lifelong training programmes to be facilitated; emphasises that reconciling family and working life and continuing training requires special attention and support;
71. palub liikmesriikidel tagada piisav sotsiaalkindlustus naistele, kes hoolitsevad haigete, eakate või puudega pereliikmete eest, ning eakatele naistele, kes saavad eriti madalat pensioni;
Calls on the Member States to provide adequate social security for the women responsible for the care of sick, elderly or disabled members of their families, and for elderly women who receive a particularly low pension;
Soolise vägivalla mõju vaesusriskile
Impact of gender based violence on the risk of poverty
73. kutsub liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et tagada koduvägivalla põhjuste dokumenteerimine, analüüsimine ja uurimine eesmärgiga töötada viivitamata välja poliitika sellise vägivalla ennetamiseks ja selle tagajärgedega tegelemiseks, nagu varjupaiga tagamine koduvägivalla ohvriks langenud kodututele naistele;
Calls on the Member States to take the necessary measures to ensure the due recording, analysis and study of the factors which lead to domestic violence so that policies can be developed immediately to prevent and deal with the consequences of such violence, such as providing shelter for homeless women who are victims of domestic violence;
75. kutsub liikmesriike koostama riiklikud kavad naistevastase vägivalla kõigi vormide vastu võitlemiseks juhul, kui seda veel tehtud ei ole, tagama pideva ja süstemaatilise kontrolli meetmete võtmise üle, kindlustama meeste vägivalda naiste suhtes käsitlevad õigusnormid kõrgeimal tasemel ning tagama vägivallaohvrite toetamiseks ja kaitseks asjakohane rahastamine kui vaesuse ennetamise ja vähendamise viis;
Calls on the Member States to establish national plans to combat all forms of violence against women where such plans are not already in existence, to ensure ongoing and systematic monitoring to measure progress, to ensure the highest standards of legislation with regard to combating male violence against women and to provide adequate funding for the support and protection of victims of violence, as a way to prevent and reduce poverty;
78. rõhutab, et liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel on oluline võtta meetmeid selleks, et aidata tööturule naasta soolise vägivalla all kannatanud naisi, kasutades selliseid vahendeid nagu Euroopa Sotsiaalfond ja programm "Progress";
Emphasises the importance of the Member States and regional and local authorities taking action to aid reintegration into the labour market for women who have suffered gender based violence, using instruments such as the European Social Fund (ESF) or the PROGRESS programme;
Sotsiaalne dialoog ja kodanikuühiskond võitluses naiste vaesusega
Social dialogue and civil society in fighting women’s poverty
81. on seisukohal, et toimiva dialoogi eesmärk peaks olema võimaldada kõige ebasoodsamate rühmade liikmetel koos riikide ja Euroopa Liidu asutustega vahetada seisukohti ning aidata kaasa äärmise vaesuse kaotamisele, tuues konkreetseid näiteid selle valdkonna hea tava kohta Euroopas;.
Considers that a genuine dialogue should aim to enable the members of the most disadvantaged groups, together with the national and EU administration, to share viewpoints and to contribute to overcoming extreme poverty, providing a concrete example of the very best practice at European level in this area;
83. rõhutab struktuurifondide, eriti Euroopa Sotsiaalfondi kui peamise vahendi tähtsust, mis aitab liikmesriikidel võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega; kutsub liikmesriike üles rohkemale kaasrahastatud tegevusele toetamaks rohkem selliseid teenuseid nagu hoolekandeasutused lastele ning eakatele ja ülalpeetavatele, sealhulgas katsetades uusi avaliku ja erasektori organisatsioonilise ja finantskoostöö vorme ja võimalusi; palub liikmesriikidel tagada, et eraldatud vahendeid kasutataks õiglaselt ja nõuetekohaselt;
Emphasises the importance of the structural funds, in particular the European Social Fund, as a key tool for assisting Member States to combat poverty and social exclusion; calls on the Member States for more co-funded actions to give greater support to services such as care facilities for children and for elderly and dependent persons, including by testing new forms of public-private organisational and financial cooperation and new arrangements for such cooperation; calls on the Member States to ensure that the resources allocated are used fairly and properly;
85. rõhutab, et on vaja arendada ühisomandi õiguslikku mõistet, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris, asjakohane sotsiaalkindlustuskaitse ja nende töö tunnustamine; rõhutab samuti vajadust muuta Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) määrust
Emphasises the importance of developing the legal construct of shared ownership with the aim of ensuring that women’s rights in the agricultural sector are fully recognised, that they receive appropriate social security protection and that their work is recognised; stresses, moreover, the need for the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) Regulation