natgillin/translations-raw huggingface dataset:
30. rõhutab, et jaekaubanduses tuleb kaotada haldustõkked, mis takistavad konkurentsivõimelisemate toidukaupmeeste teket, sest toidukaubanduse ebaefektiivsus takistab Euroopa tootjate turulepääsu;
Emphasises that in retail trade the administrative obstacles which prevent the emergence of more competitive food traders must be removed, as the ineffectiveness of the food trade hampers the attempts by European producers to reach the market;
33. arvestades, et rahvusvaheline finantskriis on jõudnud Euroopasse ning võib kaudselt mõjutada kaubandust ja välisinvesteeringuid Lääne-Balkani riikides, palub komisjoni jälgida sündmuste arengut ning vajaduse korral võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi sujuv jätkumine, mis on piirkonna stabiilsuse üks olulisi tegureid ja ka ELi enda otsestes huvides;
Given that the international financial crisis has reached Europe and may have an indirect effect on trade and foreign investment in the Western Balkans, calls on the Commission to monitor developments and, if necessary, to adopt adequate measures in order to guarantee the smooth continuation of the Stabilisation and Association Process, which is an important factor for stability in the region and in the best interests of the EU itself;
34. on arvamusel, et kõnealuse piirkonna riikide majandusarengu seisukohast on väga tähtis, et nad reformiksid oluliselt oma panga- ja kindlustussüsteemi, looksid tõhusa mikrokrediidisüsteemi ning parandaksid pangandustegevuse reguleerimist ja kontrolli, pannes nõnda aluse oma finantsturu järk-järgulisele avanemisele;
Considers it essential for the economic development of the countries in the region that they substantially reform their banking and insurance systems, establish an efficient micro-credit system and improve the regulation and supervision of banking activities, thus laying the ground for a gradual opening of their financial markets;
Enne 1990ndate sõdu nägid paljud Jugoslaaviat võimaliku Euroopa Ühendusega ühinemise kandidaadina.
Before the wars of the 1990s, Yugoslavia was viewed by many as a possible candidate for accession to the European Community.
Nüüd, kümme aastat pärast Jugoslaavia sõdu on Euroopa viiteraamistikus toimunud põhimõttelised muutused.
Now, ten years after the Yugoslavian wars, the European frame of reference has undergone fundamental change.
Ainult Sloveenia, kõige rikkam ja arenenum vabariik oli võimeline laienemist ära kasutama ELi liikmeks saamiseks 2004. aastal ja eurotsooni liikmeks saamiseks 2007. aastal.
Only Slovenia, the richest and most highly developed republic, was able to take advantage of enlargement to become an EU Member States in 2004 and a member of the eurozone in 2007.
Endise Jugoslaavia vabariikidele ei tekitanud sõjad mitte ainult suuri inimkaotusi, vaid ka tõsise majandussurutise ja infrastruktuuride mandumise, mis oli seotud nii sõjategevuse kui ka infrastruktuuriinvesteeringute ja -hoolduse tõsise defitsiidiga.
For the other former Yugoslav republics, the wars not only brought about great losses of human life, but also a serious recession in terms of the economy and infrastructure, which was linked to both war activities and a serious lack of infrastructure investment and maintenance.
Olukord Albaanias on majanduslikust seisukohast sarnane, arvestades, et mahajäämus ühendatult kommunistliku valitsuse katastroofiliste majanduslike valikutega viis olukorrani, kus Enver Hoxha režiimi lõpus oli Albaania täielikku ülesehitamist vajav riik.
The situation in Albania is comparable from an economic point of view, given that the underdeveloped state of the country combined with the disastrous economic choices of the communist government have led to situation where, at the end of the Enver Hoxha regime, Albania was left as a country in need of total reconstruction.
ELil oli endise Jugoslaavia riikides poliitilise ja majandusliku taastumise protsessis teerajajaroll.
The EU played a pioneering role in the process of political and economic recovery in the countries of the former Yugoslavia.
Ülemkogu sõnastas 2003. aastal Kreeka linnas Thessalonikis selgelt Euroopa nägemuse Lääne-Balkani maadest.
In the Greek city of Thessaloniki in 2003, the Council clearly formulated the European vision of the countries of the Western Balkans.
Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on ELiga ühinemise ametlikud kandidaadid ja teiste Lääne-Balkani maade staatust potentsiaalsete ühinemiskandidaatidena tunnustatakse.
Croatia and FYROM are official candidates for EU accession, and the status of the other countries of the Western Balkans as potential candidates for accession is recognised.
EL on võtnud Lääne-Balkani maade suhtes tohutu vastutuse ja sellisena on ta eesseisev ülesanne juba iseenesest raske.
The EU has assumed an enormous responsibility vis-à-vis the Western Balkans and as such the task that awaits it is already a difficult one.
Ning seda muudab veelgi keerukamaks asjaolu, et piirkonnas ei ole veel täit stabiilsust.
And it is further complicated by the fact that the region is not yet fully in balance.
Seal on ikka veel pingekoldeid ja varitseb konfliktioht, mis võib – kui õiget lahendust ei leita – tuua kahju rahuprotsessile Balkanimaades ja kahjustada, edasi lükata või koguni nende väljavaadetele Euroopa Liiduga ühinemiseks teatud ajaks kriipsu peale tõmmata.
There are still focuses of tension and latent conflict which could, if no proper solution is found, damage the peace process in the Balkan countries and damage, delay or even put paid for the time being to their chances of accession to the European Union.
Raportis püütakse anda ülevaade majandus- ja kaubandussuhetest Lääne-Balkani maadega ja vaadata, kuidas saab ELi käsutuses olevate majanduslike ja finantsinstrumentidega edendada piirkonna stabiliseerimist, sealsete riikide paremat arengut ja nende elanike kõrgemaid elustandardeid, pidades silmas nende ühinemist ELiga.
This report seeks to give an overview of economic and trade relations with the countries of the Western Balkans and to see how, using the economic and financial instruments that the EU has at its disposal, the stabilisation of the region, improved development for its countries and a higher standard of living for their populations can be promoted, with an eye to their accession to the EU.
ELi ülesanne
The task of the EU
ELil on Lääne-Balkani maade taastumises põhiroll.
The EU has an essential role to fulfil in the recovery of the Western Balkans.
Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess on endiselt ELi ja Lääne-Balkani maade suhete poliitiliseks taustaks.
The process of stabilisation and association continues to be the political background against which relations between the EU and the Western Balkans take place.
Sellega seoses on stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud, kaubandussoodustused ning tehniline ja finantsabi endiselt kolm sammast, mille alusel EL loodab piirkonda stabiliseerida ja siduda Balkanimaid tihedamalt enda õigus- ja majandussüsteemi.
In this context, the stabilisation and association agreements, trade preferences and technical and financial support continue to be the three pillars on the basis of which the EU hopes to stabilise the region and to bind the Balkan countries more closely into its own legal and economic system.
Arengutase ja ühenduse seadustiku vastuvõtmise ulatus ei ole kõikides piirkonna riikides võrdne, nii et ühe ühtse strateegia asemel on vaja pigem spetsiaalselt konkreetsetele vajadustele kohandatud lähenemist.
The level of development and the extent to which the acquis communautaire has been adopted is not equal in all the countries of the region, so that, rather than one single strategy, specific, ‘tailor-made’ approaches are called for.
Lõpuks tuleks märkida, et ühinemisläbirääkimiste edu (või potentsiaalsete kandidaatriikide puhul nende alustamine) Lääne-Balkani maadega peab sõltuma Kopenhaageni kriteeriumide täielikust täitmisest ning demokraatia- ja inimõiguste põhimõtete tingimusteta järgimisest.
Finally, it should be noted that the progress of accession negotiations (or the opening thereof in the case of the potential candidate countries) with the countries of the Western Balkans must be dependent upon total compliance with the Copenhagen criteria and unconditional respect for the principles of democracy and human rights.
WTO liikmelisus
Membership of the WTO
Üks oluline Lääne-Balkani maade arengu eeltingimus on nende kuulumine Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO).
An essential precondition for the development of the Western Balkan countries is their membership of the WTO.
Horvaatia, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on juba WTO liikmed, samas kui Bosnia-Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro on saanud vaatleja staatuse ning alustanud liikmeks saamise läbirääkimisi.
Croatia, Albania and FYROM are already WTO members, while Bosnia-Herzegovina, Serbia and Montenegro have achieved observer status and have started membership negotiations.
WTO liikmelisus on vajalik nende riikide integreerimiseks maailma kaubandussüsteemi, kus neil oleks tänu oma positsioonile võimalik ära kasutada globaliseerumisest tulenevaid võimalusi majandusarengu ja välismaiste otseinvesteeringute osas.
WTO membership is necessary in order to integrate these countries in the world trade system and to put them in a position where they can take advantage of the opportunities that globalisation offers in terms of economic development and direct foreign investment.
Raportöör on seisukohal, et komisjon peab jätkama nende riikide püüdluste toetamist nende WTOga toimuvates läbirääkimistes ja pakkuma neile asjakohast tehnilist abi ja diplomaatilist tuge.
Your rapporteur takes the view that the Commission must continue to support the efforts of these countries in negotiations with the WTO and to offer them appropriate technical aid and diplomatic support.
Kesk-Euroopa vabakaubandusleping (CEFTA)
The Central European Free Trade Agreement (CEFTA)
Kesk-Euroopa vabakaubandusleping, mille osalised on kõik Lääne-Balkani maad, on läbi vaadatud ja kujutab endast olulist verstaposti teel piirkondliku siseturu loomise suunas.
The CEFTA, to which all the Western Balkan countries are parties, has undergone a regeneration and forms an important milestone on the path towards the creation of a regional internal market.
Kuigi EL on saanud kõikide Lääne-Balkani maade peamiseks kaubanduspartneriks, on majanduslikus ja kaubanduslikus mõttes põhiprioriteediks endiselt ulatuslik majanduslik ja ka poliitiline piirkondlik koostöö.
Although the EU has become the main trading partner of all the countries of the Western Balkans, extensive regional cooperation continues to be an essential priority in economic and commercial terms, from both the economic and the political points of view.
Sellega seoses peab raportöör, kes väljendab heameelt ELi välistoetuse üle CEFTA kehtestamisele, soovitavaks, et komisjon rõhuks tõelise, hästitoimiva piirkondliku majandusühenduse loomisele, mis kuuluks võimalikult täielikumalt ühenduse õiguse alla.
In this connection, your rapporteur, who welcomes the EU’s external support for the establishment of the CEFTA, considers it desirable for the Commission to press for the creation of a genuine regional economic community that functions well and falls as far as possible within Community law.
Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud
The stabilisation and association agreements
Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud on, nagu juba märgitud, meie suhete nurgakivi Lääne-Balkani maadega.
The stabilisation and association agreements are, as already pointed out, the cornerstones of our relations with the countries of the Western Balkans.
Kõige uuemad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud sõlmiti 2007. aastal Montenegroga ja 2008. aasta alguses Serbia ja Bosnia-Hertsegoviinaga.
The most recent stabilisation and association agreements were signed in 2007 with Montenegro and in early 2008 with Serbia and Bosnia-Herzegovina.
Mitte kõik stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud ei ole jõustunud, aga komisjon on kasutanud vahelepinguid, tagamaks eelnimetatud lepingute kaubandussätete kiire jõustumise.
Not all the stabilisation and association agreements have come into force, but the Commission has used interim agreements to ensure the accelerated entry into force of the trade provisions of the abovementioned agreements.
Need stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud on põhisammuks Lääne-Balkani maade teel Euroopa Liidu poole.
These stabilisation and association agreements form an essential component in the trajectory of the countries of the Western Balkans towards the European Union.
Raportöör rõhutab siiski, et selliste lepingute sõlmimise tulemusel ei tohi ohjeldamatult tormata ühinema, täitmata eespool nimetatud Kopenhaageni kriteeriumeid.
Your rapporteur stresses, however, that not all of these may end in an unconditional ‘leap forward’ that is based on the aforementioned Copenhagen criteria.
Lääne-Balkani uus strateegiline roll
The new strategic role of the Western Balkans
Liiga kaua on Balkanimaad olnud Euroopa kauge eelpost, mis on viinud tõsise lõheni arengus ning logistika-, energia- ja transpordisüsteemi kasutusele võtmiseni, mis ei vasta piirkonna vajadustele ja kahjustab kogu piirkonna ja vahest koguni kogu Euroopa Liidu majandusarengut.
For too long the Balkans have been a distant outpost of Europe, which has led to a serious development gap and to the introduction of a system of logistics, energy and transport that fails to meet the needs of the region and is damaging to the economic development of the whole region, and maybe even of the whole European Union.
Selles suhtes on raportöör, tunnistades, et piirkonna infrastruktuuri moderniseerimisel on tehtud märkimisväärseid edusamme, seisukohal, et veelgi rohkem tuleb asetada rõhk Lääne-Balkani täielikule integreerimisele ELi majanduslikku korraldusse, täies vastavuses Euroopa konkurentsieeskirjadega.
In this connection your rapporteur takes the view, while acknowledging that considerable progress has been made in modernising the region’s infrastructure, that even more emphasis must be laid on complete integration of the Western Balkans into the EU’s economic order, accompanied by total compliance with European competition rules.
Piirkondliku transpordisüsteemi arendamine Lääne-Balkani maades mitte ainult ei looks paremad tingimused piirkonna majandusarengu jaoks, vaid ka võimaldaks tõhusamalt ja odavamalt ühendada kogu Kagu-Euroopat ja Türgit Kesk- ja Ida-Euroopa turgudega.
Development of the regional transport system in the Western Balkans would not only provide better conditions for regional economic development, but also make it possible to link the whole of south-east Europe and Turkey more effectively and cheaply to the markets of central and western Europe.
Balkani piirkonna arengut ei saa siiski kindlaks pidada, kui koos peamiste transpordiühendustega, nagu kiirteede, raudteede, sadamate ja lennujaamadega ei arendata tõhusaid, hästihooldatud teisejärguliste teeühenduste võrku.
The development of the Balkan region cannot, however, be seen as certain if, alongside the major transport connections such as motorways, railways, ports and airports, a system of effective, well-maintained secondary road connections is not developed.
Lääne-Balkani maades on tähtis probleem energia.
Energy is an important issue for the countries of the Western Balkans.
Lõpuks ei ole ühelgi riigil suuri energiavarusid, mis seab nad sõltuvusse kolmandate riikide energiatarnest.
None of the countries, after all, has large energy reserves, making them dependent on third countries for energy supply.
Parim lahendus on asetada Lääne-Balkani maade energiaprobleemid areneva Euroopa energiapoliitika konteksti.
The best solution is for the Western Balkans’ energy issues to be placed in the context of a developing European energy policy.
See tähendab, et Lääne-Balkani maad ei impordi oma naftat ja gaasi ainult Venemaalt, vaid et neil on oma ka osa Euroopa eesmärgis mitmekesistada tarneallikaid, importides energiat Kaukaasiast ja Kesk-Aasiast.
This means that the countries of the Western Balkans do not import their oil and gas solely from Russia, but that they also play a role in the European aim of achieving greater diversity of suppliers by importing energy from the Caucasus and Central Asia.
Majandus- ja valitsemisreform Lääne-Balkani maades
Economic and government reform in the countries of the Western Balkans
Üks häda, mis teeb Balkanimaades endiselt palju kahju, on valitsuste suhteliselt nõrk positsioon.
One of the scourges that continue to cause a great deal of damage in the Balkans is the relatively weak position of governments.
Kuigi riikide valitsused ja EL teevad suuri jõupingutusi, on palju veel vaja teha selleks, et kehtestada tõhusad ja tänapäevased valitsussüsteemid.
Although national governments and the EU are making great efforts, a great deal must still be done to put in place efficient, modern systems of government.
Selles osas soovitab raportöör ELi liikmesriikidel luua „valitsuselt valitsusele” programmid, nii et Lääne-Balkani maad saavad ministeeriumide tasandil nende vajadustele kohandatud tuge ja abi.
In this connection your rapporteur suggests the establishment of ‘government-to-government’ programmes by the EU Member States, so that the Western Balkan countries receive support and assistance that are tailored to their needs at departmental level.
Esiteks ja eelkõige on vaja reformida maksusüsteemi, tugevdada iga Lääne-Balkani maa tolliametit ning üldiselt võidelda tõhusalt korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega.
First and foremost, the tax system needs to be reformed, the customs departments of the individual Western Balkan countries strengthened, and corruption and organised crime in general effectively combated.
Raportöör on veendunud, et vastasel korral pärsiksid need puudused märkimisväärselt majanduskasvu Balkanimaades ja ELiga tihedamate suhete loomist.
Your rapporteur is convinced that economic growth in the Balkan countries and their formation of closer links to the EU will otherwise be significantly delayed by these handicaps.
Samuti on soovitav pangandus- ja kindlustussüsteemid põhjalikult läbi vaadata, tagades seeläbi majanduse parema juhtimise, hõlpsamad krediidivõimalused kohalikele ettevõtetele ja tõhusa võitluse rahapesuga.
It is also desirable for the banking and insurance systems to be overhauled, thus ensuring better management of the economy, easier access to credit for local businesses and effective combating of money laundering.
Tööstus-, põllumajandus- ja teenuste poliitika
Industry, agriculture and services policy
Lääne-Balkani maade majanduskasv on praegu ikka veel üsna kiire ja annab tulevikulootust.
The economic growth of the countries of the Western Balkans is currently still fairly strong and offers hope for the future.
Makromajanduslikul tasandil aga on ikka veel lahendust vajavaid probleeme.
At macro-economic level, however, there are still many problems that require answers.
Tõsine kaubavahetusbilansi defitsiit (näiteks ELiga), küündimatu, iganenud tööstus, majanduse korratu killustatus, kus on valdavad VKEd ja sageli mikroettevõtted, ning töötus, mis ulatub mõnel juhul 50 %ni tööjõust, on kõik tegurid, mis võivad õõnestada piirkonna riikide majanduskasvu ja seega nende arengut ELiga ühinemise suunas.
The serious trade deficit (for example with the EU), inadequate, obsolescent industry, the inordinate fragmentation of the economy, in which SMEs and, often, micro-businesses predominate, and an unemployment rate that in some cases lies at around 50% of the workforce are all factors that can undermine the economic growth of the region’s countries and hence their development towards accession to the EU.
Raportöör on siiski seisukohal, et neid eesmärke saab saavutada täies vastavuses keskkonnaeeskirjadega ning ühenduse ja rahvusvaheliste sotsiaalõigusaktidega, mis kaitsevad tööd, tagades samal ajal võrdse pääsu tööturule ja kõrghariduse kättesaadavuse kõikidele rahvusvähemustele.
Your rapporteur takes the view, however, that these objectives can be achieved with full respect for the environment and the Community and international social legislation that protects labour, with at the same time equal access to the employment market and higher education being guaranteed for all ethnic minorities.
Mõned märkused kokkuvõtteks
Some concluding remarks
Lääne-Balkani piirkonda saab poliitiliselt Euroopa Liitu integreerida ainult parema, tihedama piirkondliku ja rahvusvahelise majanduskoostööga.
The political integration of the Western Balkans into the EU can only take place as a result of better, more intensive regional and international economic cooperation.
Lääne-Balkani maade ühinemine toimub seda kiiremini, kui need riigid tõendavad, et neil on tõhus valitsussüsteem ja usaldusväärne, dünaamiline majandus.
Accession by the Western Balkans will happen all the more quickly if their component countries can demonstrate that have an efficient system of government and a sound, dynamic economy.
Liit peab selles protsessis näitama Lääne-Balkani maadele tõelist pühendumist.
In this process the Union must show genuine commitment to the Western Balkans.
Lõpuks on osa selle piirkonna majandusprobleeme seotud piirkonna halva mainega.
Part of the economic problems in the area is, after all, related to the region’s bad image.
See maine paraneb märkimisväärselt, kui liit näitab oma tõelist kavatsust täita oma lubadust, võimaldada nendel riikide ELiga ühineda ajakava kohaselt.
This image will be significantly improved if the Union indicates its genuine intention of fulfilling its pledge to enable these countries to accede to the EU on schedule.
EL on eraldanud ligi 8 miljardit eurot toetuseks ajavahemikul 2007–2010, aga ilma asjakohase koostööta ja kui ei looda tunnet, et kõik töötavad koos ühise eesmärgi nimel, loodetavaid tulemusi ei saavutata.
The EU has set aside almost EUR 8 billion in support for the 2007-2010 period, but without appropriate cooperation and without creating a sense that everyone is working together towards a common goal, the hoped-for results will not be achieved.
Seega on soovitav, et Lääne-Balkani tunnetaksid vastutust oma reformiprotsessi eest.
It is therefore desirable that the countries of the Western Balkans should feel responsible for their own reform process.
Vastutus peab väljenduma piisavalt heade projektide koostamises, et kättesaadavaid ELi vahendeid saaks optimaalse tulemuslikkusega kasutada.
This responsibility must translate into the formulation of sufficiently good projects to allow the available EU funds to be used to optimum effect.
EL ja teised piirkondlikud osalejad peavad omakorda püüdma leida lõpliku lahenduse piirkonnas veel esinevatele vaidlustele, mille juures tuleb tagada võrdne kohtlemine ja võrdsed arenguvõimalused kõikidele rahvastikurühmadele Lääne-Balkanil.
The EU and the other regional actors must in their turn make efforts to find a definitive solution to the disputes with which the region is still faced, in which process equal treatment and equal development chances must be guaranteed for all the population groups in the Western Balkans.
kaubandus- ja majandussuhete kohta Lääne-Balkani riikidega
on trade and economic relations with the Western Balkans