natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisaks teeb raportöör komisjoni kogutud teabe võrreldavuse ja töötlemise huvides ettepaneku, et liikmesriigid peaksid konsulteerima käibemaksukomiteega niisuguste hindamiskriteeriumide määratlemisel, mida kasutatakse selleks, et hinnata süsteemi efektiivsust ja selle võimalikku mõju pettuse arengule.
In addition, for reasons of comparability and treatment of information received by the Commission, the Rapporteur suggests that the VAT Committee should be consulted by Member States when defining the evaluation criteria that will be used to assess the efficiency of the system and its potential impacts on the development of fraudulent activities.
- Lõpetuseks peaks komisjon andma 2014. aasta juuliks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru tagasipööratud maksustamissüsteemi kohaldamise tõhususest ja efektiivsusest.
- Finally, the Commission should report to the European Parliament and the Council on the effectiveness and efficiency of the application of the reverse-charge system by July 2014.
Kõnealuste ettepanekutega soovib raportöör suurendada heitkogustega kauplemise süsteemi saastekvootide kaitset petiste eest, vähendades samal ajal ausate ettevõtjate halduskoormust.
With this proposals, the rapporteur wishes to reinforce the safety the ETS allowances vis-à-vis fraudsters, whilst at the same time reducing the administrative burden on honest business.
Raportöör on lisaks seisukohal, et Euroopa Parlamenti tuleks täiel määral teavitada tagasipööratud maksustamismehhanismi kõnealuse ajutise rakendamise tulemustest.
Furthermore, the rapporteur considers that the Parliament should be fully informed of the outcome of this temporary implementation of the reverse-charge mechanism.
Marta Andreasen, Sophie Briard Auconie, David Casa, Danuta Jazłowiecka, Arturs Krišjānis Kariņš, Philippe Lamberts, Thomas Mann
Marta Andreasen, Sophie Briard Auconie, David Casa, Danuta Jazłowiecka, Arturs Krišjānis Kariņš, Philippe Lamberts, Thomas Mann
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel
on the proposal for a Council decision concerning the conclusion, on behalf of the European Community, of the Additional Protocol to the Cooperation Agreement for the Protection of the Coasts and Waters of the North-East Atlantic against Pollution
(Menetluse liik sõltub õigusakti eelnõus esitatud õiguslikust alusest.)
(The type of procedure depends on the legal basis proposed in the draft act)
Õigusloomega seotud teksti muudatusettepanekud
Amendments to a text
Kui Euroopa Parlament soovib muutmisakti puhul muuta olemasolevat sätet, mida õigusakti eelnõus ei ole muudetud, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
In the case of amending acts, passages in an existing provision that the draft act has left unchanged, but that Parliament wishes to amend, are highlighted in bold .
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel
on the proposal for a Council decision on concerning the conclusion, on behalf of the European Community, of the Additional Protocol to the Cooperation Agreement for the Protection of the Coasts and Waters of the North-East Atlantic against Pollution
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2009)0436 );
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2009)0436 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 175 lõiget 1 ja artikli 300 lõiget 2;
– having regard to Articles 175 (1) and 300 (2) of the EC Treaty,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C7‑0163/2009 );
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0163/2009 ),
– võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 196 lõiget 2 ja artikli 218 lõike 6 punkti a;
– having regard to Articles 196(2) and 218(6)(a) of the Treaty on the Functioning of the EU,
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust ( A7‑0009/2010 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7‑0009/2010 ),
Käesolev leping on üks piirkondlikest merd käsitlevatest lepingutest, mille EL on sõlminud mõningate liikmesriikide ja kolmandate naaberriikidega.
This agreement forms part of a network of regional marine agreements which the EU concluded with some individual Member States and neighbouring third countries.
Nimetatud lepingute võrgustiku moodustavad Helsingi konventsioon, Bonni leping, Barcelona konventsioon ning antud juhul ka Lissaboni leping, millest igaüks hõlmab ELi riikidega piirnevat erinevat mereala ning mille eesmärk on lepinguosaliste eraldi või ühine sekkumine mere- või rannikureostuse või reostusohu korral.
The network consists of the Helsinki Convention, the Bonn Agreement, the Barcelona Convention and, in this case the Lisbon Agreement, each of which cover different parts of the sea around EU countries and aiming at individual or collective intervention of the contracting parties in case of pollution or a threat of pollution of the seas or coasts.
Lissaboni leping sõlmiti 1990. aasta oktoobris, kuid jäi jõustumata kahe lepinguosalise, Hispaania ja Maroko vahelise, lepingu artikli 3 punktis c nimetatud „lõunapiire“ (Lääne-Saharat) puudutava territoriaalvaidluse tõttu.
The Lisbon Agreement was signed in October 1990 but never entered into force because of a territorial dispute between Spain and Morocco, two of the Contracting Parties, about the "southern borders" (Western Sahara) referred to in Article 3 (c) of the Agreement.
Lepingu lisaprotokolli, millega lahendati erimeelsused ja leiti artikli 3 punktile c sobiv sõnastus, allkirjastasid Portugal, Hispaania, Prantsusmaa ja Maroko alles 2008. aasta mais, ning Euroopa Ühendus kirjutas sellele alla 25. märtsil.
The additional protocol in which the dispute was settled and an appropriate wording for Article 3 (c) was found, was signed as recently as May 2008 by Portugal, Spain, France and Morocco also the European Community signed on the 25 March.
Tänu nimetatud lisaprotokolli sõlmimisele võib Lissaboni leping nüüd, 20 aastat pärast selle allkirjastamist, jõustuda.
With the conclusion of this Additional Protocol the Lisbon Agreement can enter into force, 20 years after being signed.
Raportöör on teadlik, et ELi õiguse kolme merenduspaketiga, mis sõlmiti „Erika” ja „Prestige’iga” toimunud õnnetuste järel eeskätt reostusjuhtude ärahoidmiseks ja toimumise korral neile reageerimiseks, kehtestatakse normid ELi vete ja rannikute kaitseks.
The rapporteur is aware that the three maritime packages of EU legislation designed mainly to prevent and when happened, to deal with pollution accidents, in the aftermath of the Erika and Prestige accidents, are setting standards for protecting the EU-waters and coasts.
Piirkondlikud merekonventsioonid, mille lepinguosalised on ka paljud kolmandad naaberriigid, on vahend ELi normide ülevõtmiseks neis kolmandates riikides.
The regional marine conventions, to which also many neighbouring third countries are Contracting Parties, are an instrument to transpose the EU-standards to those third countries.
Raportöör tahaks rääkida ühest nähtusest, mis ei ole leidnud vajalikul määral poliitikute ja keskkonnakaitsjate tähelepanu, kuna see ei toimu avalikkuse silma all.
The rapporteur would like to mention a phenomenon which has not received the political and environmental attention it deserves, since it occurs away from the public eye.
Hiljuti küll pööras sellele mingil määral tähelepanu keskkonnaministrite nõukogu pärast seda, kui Madalmaade delegatsioon 21. oktoobril 2009 tõstatas arutamiseks nn plastiksupi küsimuse.
Recently however there was given some attention to it, within the Council of Ministers (for Environment) when the Dutch delegation on 21 October 2009 put the problem of the "plastic soup" up for discussion.
Küsimus puudutab Vaikses ookeanis triivivat kummi- ja plastikulaama, mille pindala on ligikaudu 1 350 000 km 2 ehk 34 korda Madalmaade pindalast suurem.
This refers to the drifting mass of plastic and rubber (34 times the size of the Netherlands: +/-1.350.000 km 2 ) in the Pacific Ocean.
Koos vanade, minema visatud ja kaduma läinud võrkudega muutub see üha tõsisemaks probleemiks ka Atlandi ookeanil.
But it is also- along with the issue of old, discarded and lost fishing nets - becoming an increasing problem in the Atlantic Ocean.
Kas me teame, kuidas see triiviv plastikulaam mõjutab merekeskkonda (imetajaid, linde, kalu, mererohtu, vetikaid jne) ja nende süsihappegaasi sidumise võimet?
Do we know what effects this floating plastic mass has on the marine environment (mammals, birds, fishes, seaweed and algae, etc) and their C02 capture capacities?
Kas meie merede ulatuslik reostumine plast- või kummirämpsuga kuulub Lissaboni lepingu või teiste merealaste piirkondlike lepingute reguleerimisalasse, või tuleks sellega tegeleda Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni (OSPARi konventsioon) raames?
Does the massive pollution of our seas with plastic or rubber debris fall within the scope of the Lisbon Agreement or the other regional marine agreements or should this be dealt with within the OSPAR -Agreement?
Kui see sinna ei kuulu, siis kas nimetatud lepinguid saab selliselt muuta, et need võimaldaksid ka selle probleemiga tegeleda?
If not, can those agreements be adapted so as to include the addressing of this problem?
Euroopa Keskpanga 2008. aasta aruanne
on the ECB Annual Report 2008
Raportöör: Edward Scicluna
Rapporteur: Edward Scicluna
Euroopa Keskpanga 2008. aasta aruande kohta
on the ECB Annual Report 2008
– võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 2008. aasta aruannet;
– having regard to the Annual Report 2008 of the European Central Bank (ECB),
– võttes arvesse asutamislepingule lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja puudutava protokolli artiklit 15;
– having regard to Article 15 of the Protocol on the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank annexed to the Treaty,
– võttes arvesse Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut;
– having regard to the Treaty of Lisbon, amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community,
– võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2009. aasta teatist „2009. aasta aruanne euroala kohta” ( KOM(2009)0527 ) ja sellele lisatud komisjoni töödokumenti ( SEK(2009)1313 /2);
– having regard to the Commission communication of 7 October 2009, 'Annual Statement on the Euro Area 2009' ( COM(2009)0527 ), and the Commission staff working document accompanying that communication ( SEC(2009)1313 /2),
– võttes arvesse komisjoni 2009. aasta septembri majanduse vaheprognoosi;
– having regard to the Commission's September 2009 interim economic forecast,
– võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2009. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta ühenduses ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta ( KOM(2009)0499 );
– having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a regulation of the European Parliament and of the Council on Community macro prudential oversight of the financial system and establishing a European Systemic Risk Board ( COM(2009)0499 ),
– võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2009. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega ( KOM(2009)0500 ),
– having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a Council decision entrusting the European Central Bank with specific tasks concerning the functioning of the European Systemic Risk Board ( COM(2009)0500 ),
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ( A7‑0010/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7‑0010/2010 ),
A. arvestades, et finants- ja majanduskriisi ajal on toimunud kõige tõsisem globaalne majanduslangus pärast 1930. aastaid, mille tagajärjed mõjutavad veel aastaid rängalt riikide majanduslikku ja sotsiaalset struktuuri;
A. whereas the financial and economic crisis has seen the worst global economic decline since the 1930s, whose repercussions will continue to have a major impact on countries' economic and social fabric for years to come,
B. arvestades, et 2008. aastal kasvas euroala reaalne SKP finants- ja majanduskriisi tõttu vaid 0,7%, ning arvatakse, et 2009. aastal langes SKP märkimisäärselt;
B. whereas in 2008 the real GDP of the euro area grew by only 0.7% owing to the financial and economic crisis, and GDP is expected to have decreased considerably in 2009,
C. arvestades, et 2008. aasta keskmine aastane inflatsioonimäär oli 3,3%, kerkides 2008. aasta suvel 4,0%ni, mis on kõrgeim registreeritud määr alates euro kasutuselevõtmisest, ning arvestades, et seejärel pöördus inflatsioon 2009. aasta suvel negatiivseks;
C. whereas in 2008 the average annual inflation rate was 3.3%, peaking at 4.0% in summer 2008, the highest rate recorded since the introduction of the euro, and whereas inflation subsequently fell to negative rates in summer 2009,
D. arvestades, et keskmine valitsemissektori eelarve puudujääk euroalal, mis 2007. aastal oli 0,6% SKPst, suurenes 2008. aastal 1,9%ni, ning et 2009. aasta oktoobri keskpaigaks oli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kohaldatud 20 liikmesriigis;
D. whereas the average general government deficit in the euro area increased from 0.6% of GDP in 2007 to 1.9% in 2008, and, by mid-October 2009, twenty Member States were subject to an excessive deficit procedure,
E. arvestades, et keskmine valitsemissektori võla suhe euroalal, mis oli 2007. aasta lõpus 66,2% SKPst, suurenes 2008. aasta lõpuks 69,6%ni, ning on oodata, et järgmistel aastatel kasvab see näitaja veelgi;
E. whereas the average government debt ratio in the euro area increased from 66.2% of GDP at the end of 2007 to 69.6% at the end of 2008, and whereas that ratio is expected to increase further in the coming years,
F. arvestades, et euro vahetuskurss USA dollari suhtes kõikus 2008. aasta jooksul väga suures ulatuses, kerkides juulis 1,6 USDni ja langedes oktoobris 1,25 USDni, kuid seejärel tõusis 2009. aasta oktoobriks 1,5 USDni;
F. whereas in 2008 the exchange rate of the euro against the US dollar fluctuated sharply, peaking at USD 1.60 in July and reaching USD 1.25 in October, but subsequently rose to USD 1.50 in October 2009,
G. arvestades, et EKP hoidis 2008. aasta esimesel poolel intressimäärad muutumatuna, tõstis neid 2008. aasta juulis 25 baaspunkti võrra 4,25%ni ning langetas 2008. aasta viimase kvartali jooksul järk-järgult 2,5%ni, ning seejärel 2009. aastal 1%ni;
G. whereas the ECB kept interest rates unchanged in the first half of 2008, before raising them in July 2008 by 25 basis points to 4.25%, and lowering them incrementally during the last quarter of 2008 to 2.5%, and then 1% in 2009,
H. arvestades, et vastuseks finantskriisile suurendas EKP märkimisväärselt likviidsustoetust euroala pankadele ning võttis mitmeid mittestandardseid meetmeid, parandamaks rahaturgude häiritud toimimist; arvestades, et sarnaseid likviidsust toetavaid vahendeid pakuti vaid teatavatele euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele,
H. whereas, in response to the financial crisis, the ECB significantly enlarged liquidity provisions to banks in the euro area and took a number of non-standard measures to improve the impaired functioning of money markets; whereas similar liquidity-enhancing facilities were provided only to a certain number of Member States not in the euro area,
EKP reageering finantskriisile
The ECB's response to the financial crisis
6. märgib, et EKP jätkas reageerimist finantskriisile, abistades liikmesriike sellega, et säilitas ja suurendas oma likviidsustoetusi krediidiasutustele; soovitab EKP-l laiendada sellist likviidsust väljapoole euroala, et abistada neid liikmesriike, mida finantskriis on kõige valusamalt tabanud;
Notes that the ECB continued to respond to the financial crisis by assisting Member States by maintaining and extending its liquidity provisions to credit institutions; recommends that the ECB extend such liquidity outside the euro area to assist those Member States which have been worst hit by the financial crisis;
12. nõustub EKPga, et finantsinstrumentide kasvava keerukusega, nagu ka teatava rahandusasutuste läbipaistvuse puudumise, reguleerivate asutuste suutmatusega teostada järelevalvet ning finantsturgude regulatsiooni puudustega on kaasnenud kõrgenenud süsteemne risk; lisab, et see on kaasa toonud üha suurema avaliku usaldamatuse finantsasutuste suhtes;
Agrees with the ECB that the increasing complexity of financial instruments, alongside a certain lack of transparency of financial institutions, supervisory failure by regulators and gaps in financial market regulation, has contributed to heightened systemic risk; adds that this has contributed to an increasing lack of public confidence in financial institutions;
19. jagab EKP muret majanduslike erinevuste pärast euroalal ning selles osas, kuidas kriis on mõjutanud erinevaid riike, eelkõige neid, kus juba eelnevalt esines strukturaalset ebatõhusust, kus on kõrged ühiku tööjõukulud, jooksevkonto puudujääk ja riigivõlg;
Shares the ECB's concerns about divergences between economies in the euro area and the way in which the crisis has affected different countries, particularly those with pre-existing structural inefficiencies, high unit labour costs, current account deficits and debt;
Juhtimine ja otsuste tegemine
Governance and decision making
25. võtab kohustuse luua välistest ekspertidest koosneva valikukomisjoni, mis võimaldaks 2010. aastal valida mitu kandidaati juhatuse liikmeteks; juhib tähelepanu sellele, et väljavalitud kutsutakse seejärel kuulamisele Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni ette, mis formaliseeriks Euroopa Parlamendi nõuandva rolli kandidaatide hindamisel; pärast seda võtaks Euroopa Parlament täiskogu istungil vastu resolutsiooni, mis edastatakse nõukogule, enne kui viimane annab oma soovitused liikmesriikide valitsustele;
Undertakes to set up a selection board made up of outside experts which would make it possible in 2010 to select a number of candidates for the post of Executive Board member; points out that those selected would then be summoned to a hearing by the European Parliament's Committee on Economic and Monetary Affairs, which would formalise the European Parliament's consultative role in the evaluation of the candidates; this would lead to the adoption by the European Parliament in plenary sitting of a resolution to be forwarded to the Council before it issues its recommendation to the Member State governments;
27. märgib ära eurorühma rolli euroala majanduspoliitika tihedama koordineerimise väljaarendamisel; tervitab seetõttu asjaolu, et Lissaboni lepinguga antakse eurorühmale juriidilise isiku staatus; soovitab lisaks, et EKP osaleks jätkuvalt ja täies mahus eurorühma liikmete vahelistel mitteametlikel kohtumistel;
Notes the role played by the Eurogroup in developing closer coordination of economic policies within the euro area; consequently, welcomes the conferral by the Lisbon Treaty of legal personality on the Eurogroup; further recommends that the ECB continue to participate fully in the informal meetings between Eurogroup members;
Euro välismõõde
The external dimension of the euro
33. on seisukohal, et EKP, riikide keskpangad ja EKP nõukogu peavad tunnistama oma sotsiaalset vastutust töötajate ja ühiskonna ees ja austama seda ning võtma suuremal määral arvesse Euroopa keskpankade ametiühingute alalise komitee koostatud memorandumit sotsiaalsete aspektide kohta;
Considers that the ECB, the national central banks and the Governing Council must recognise and fulfil their social responsibility towards their staff and the general public and take greater account of the memorandum on social aspects drawn up by the Standing Committee of European Central Bank Unions;
Käesolev raport annab hinnangu Euroopa Keskpanga (EKP) 2008. aasta aruandele ning sellele, kuidas EKP on reageerinud finantskriisile.
This report evaluates the 2008 annual report of the European Central Bank (ECB) and the performance of the ECB in its continued response to the financial crisis.
Kuna EKP avaldas oma aastaaruande 2009. aasta aprillis ning raporti koostamisel tekkis viivitus seoses juunis toimunud Euroopa Parlamendi valimistega, esineb paratamatult teatud kattuvusi seoses EKP poliitikaga 2009. aastal.
Since the ECB published its report in April 2009, and the June European elections delayed the drafting of Parliament's report, there is, inevitably, some overlap taking account of the ECB's policies in 2009.
Käesolev raport keskendub peamiselt EKP tegevusele seoses finants- ja majanduskriisiga, kriisi poolt süvendatud kõrvalekalletele eurotsooni majandustes, EKP väljumisstrateegiale ning EKP juhtimisele.
This report focuses primarily on the performance of the ECB in relation to the financial and economic crisis, the divergences between the eurozone economies exacerbated by the crisis, the ECB´s exit strategy and the governance of the ECB.
Kaks aastat finantsilist ebastabiilsust
Two years of financial turmoil
Finants- ja majanduskriisi ajal on toimunud kõige tõsisem globaalne majanduslangus pärast 1930. aastaid.
The financial and economic crisis has seen the worst global economic decline since the 1930s.
Tõepoolest, kaks viimast aastat on alates EKP loomisest olnud talle kõige raskemad tema rollis rahandusliku ja hinnastabiilsuse järelvalvajana.
Indeed, the last two years have been the most difficult for the ECB in its role of guardian of monetary and price stability since its inception.
Pärast küllaltki soodsat majanduskasvu perioodi enamikus Euroopa riikides 1990. aastatel ja käesoleva kümnendi alguses on EKP-l tulnud reageerida kriisile, mis on raputanud rahandus- ja poliitilist maailma kuni aluspõhjani.
After the relatively benign period of economic growth enjoyed across most of Europe during the 1990s and early years of this decade, it has been forced to react to the crisis which has rocked the financial and political world to its core.
Suurem osa liikmesriike on pidanud testima oma majanduse vastupidavust mitte enam simulatsioonimudeli abil (nagu seda on mitmeid kordi varem tehtud), vaid reaalajas ning tagajärgedega, mis on olnud liigagi reaalsed.
Most of its Member States have had their economy 'stress-tested', not through a simulated model (as has been often been done before), but in real time and with consequences that have been all too real.
2008. aastal kasvas SKP euroalal tervikuna vaid 0,7% ning tänaseks päevaks, mil see raport tuleb hääletusele täiskogu ees, oleme me näinud hirmuäratavat statistikat märkimisväärse majandusliku kokkutõmbumise ja ebanormaalselt suurte eelarvepuudujääkide kohta, koos ennustusega, mis lubab väga aeglast pööret majanduskasvule aastatel 2010 ja 2011.
In 2008, GDP growth across the euro area was just 0.7% and, by the time this report is voted in plenary, we will have seen the frightening statistics of a significant economic contraction alongside abnormal budgetary deficits, together with a forecast of a very sluggish return to growth in 2010 and 2011.
Suuremas osas liikmesriikidest suureneb praegu eelarve puudujääk ja kerkib valitsemissektori võlg.
Most Member States are experiencing rising budgetary deficits and soaring government debt.
Komisjoni majandusprognoos 2009. aasta mais ennustas keskmiseks eelarvepuudujäägiks eurotsoonis 5,3% ning keskmiseks valitsemissektori võlaks 77,7%, ning 2010. aastal oodatakse mõlema näitaja suurenemist.
The Commission’s economic forecasts in May 2009 predicted average budget deficits across the eurozone of 5.3% and average government debt of 77.7%, figures which, in turn, are both expected to increase in 2010.