natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- võttes arvesse eesistujariigi järeldusi 13.–14. märtsil 2008 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogul;
- having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 13 and 14 March 2008,
- võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust ( A6‑0255/2008 ),
- having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0255/2008 ),
A. arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni üksteisele järgnevates teadetes on rõhutatud, et kliimamuutusega tegelemine, energiavarustuskindluse parandamine ja Euroopa majanduse konkurentsivõimelisuse tõhustamine on Euroopa energia- ja kliimapoliitika eesmärgid;
A. whereas successive announcements by Parliament, the Council and Commission have stressed that the objectives of European energy and climate policy are tackling climate change, improving energy security and enhancing the competitiveness of the European economy,
B. arvestades, et kliimamuutusest tulenev oht suureneb jätkuvalt ning konventsiooni osaliste 14. konverents Poznańis ja 15. konverents Kopenhaagenis on äärmiselt olulised selleks, et saavutada rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe, mis asendaks Kyoto protokolli kohase korra;
B. whereas the threat posed by climate change continues to grow and the COP14 talks at Poznan and COP15 talks at Copenhagen will be of critical importance to achieving an international agreement on climate change to replace the Kyoto protocol regime,
C. arvestades, et Sterni ülevaates kliimamuutuse majandusliku mõju kohta tunnistatakse, et tegevusetusega kaasnev kulu kliimamuutuse leevendamisel on tegevuskulust tunduvalt suurem;
C. whereas the Stern Review on the Economics of Climate Change recognises that the cost of inaction in mitigating climate change far outweighs the cost of action,
D. arvestades, et ELi sõltuvus fossiilkütuste impordist võib 2030. aastaks suureneda 65 %-ni kogutarbimisest;
D. whereas the EU's dependency on imports of fossil fuels could increase to 65% of total consumption by 2030,
E. arvestades, et komisjoni hinnangul läheb ELi kasvuhoonegaaside vähendamise ja taastuvenergia eesmärkide saavutamine 2020. aastaks maksma 70 miljardit eurot aastas;
E. whereas the Commission has estimated that it will be costing EU EUR 70 billion per annum by 2020 to achieve the EU's greenhouse gas reduction and renewable energy targets,
F. arvestades, et energiatõhususe parandamine on üks kõige kulusäästlikumaid viise kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks;
F. whereas improving energy efficiency is one of the most cost-effective means of cutting greenhouse gas emissions,
G. arvestades, et teadusuuringud ja tehnoloogia areng mängivad Euroopa energiapoliitika eesmärkide saavutamisel peaosa;
G. whereas research and technological development are key to achieving the objectives of European energy policy,
H. arvestades, et suurem koostoime edaspidistes Euroopa energiatehnoloogiaalastes teadusuuringutes võib säästvat majandusarengut ainult soodustada, aidata kaasa Euroopa majanduse eelistele, tõsta tööhõivet ja aidata seeläbi saavutada Lissaboni strateegia eesmärke ning võidelda kliimamuutuse vastu;
H. whereas better synergy in future European energy technology research can only stimulate sustainable economic growth, contribute to the comparative advantages of the European economy, improve employment and thus help achieve the objectives of the Lisbon strategy and combat climate change,
I. arvestades, et seitsmendas raamprogrammis eraldatakse energiaalastele teadusuuringutele üksnes 2,3 miljardit eurot seitsme aasta pikkuseks programmiperioodiks;
I. whereas the Seventh Framework Programme (FP7) allocates only EUR 2,3 billion over the seven-year programming period to energy research,
J. arvestades, et erasektori investeeringud energiatehnoloogiaalastesse teadusuuringutesse on Euroopa Liidus väga väikesed võrreldes meie konkurentide ja ka teiste Euroopa tööstusharude poolt tehtavate pingutustega;
J. whereas private sector investment in research on energy technologies is very limited in the European Union in comparison to the efforts being made by our competitors, and even by other European industries,
K. arvestades, et ELi energiaalaste teadusuuringute eelarved on nii avalikus sektoris kui erasektoris alates 1980. aastatest oluliselt vähenenud ning Euroopa saab tehnoloogiaalastele teadusuuringutele tehtavate kulutuste tasemel põhineva innovatsiooninäitaja rahvusvahelisel võrdlusel halva tulemuse;
K. whereas public and private energy research budgets in the EU have declined substantially since the 1980s, and Europe performs poorly when innovation indicators based on technology research spending levels are compared at international level,
L. arvestades, et avalikkuse sekkumine uute, vähem saastavate energiatehnoloogiate toetuseks on vajalik ja õigustatud, sest need on algselt kulukamad tehnoloogiatest, mida nad asendavad, ja ei pruugi turu hõlvamise algstaadiumis endaga tuua kiireid kasumeid ega tarbijasõbralikumaid hindu,
L. whereas public intervention in support of new, less-polluting energy technologies is necessary and justified since these are initially more costly than those they replace and, at the initial market penetration stage, may therefore not bring with them either short-term trading profits or better prices for consumers,
2. rõhutab, et EL peab saavutama kasvuhoonegaaside vähendamise, energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärgid 2020. aastaks, säilitades samas konkurentsivõimelise ja säästva majanduse; usub, et uuenduslike, odavate ja vähese süsinikdioksiidiheitega energiatehnoloogiate väljatöötamine ja kasutuselevõtt, energiatõhusus ja taastuvenergia on hädavajalikud heite vähendamisega seotud kulude vähendamisel, ELi tööstuse jaoks uute turgude loomisel ning ülemaailmse kohustuse võtmisel kliimamuutusega tegelemiseks;
Stresses that the EU must deliver its greenhouse gas reduction, energy efficiency and renewable energy targets by 2020 whilst maintaining a competitive and sustainable economy; believes that the development and deployment of innovative, low-cost, low-carbon energy technologies, energy efficiency and renewable energy is essential to reducing the cost of cutting emissions, creating new markets for EU industry and securing a world-wide commitment to tackling climate change;
Kooskõlastamine ja strateegiline planeerimine
Co-ordination and Strategic Planning
8. toetab kõrgetasemelise juhtrühma asutamist ning läbipaistva ja kergesti kättesaadava infosüsteemi loomist energiatehnoloogia kohta eelkõige VKEde tarvis ning palub, et komisjon teavitaks parlamenti nimetatud rühma asutamisest ja tööst ning teabestrateegiast;
Supports the establishment of a High Level Steering Group and a transparent and easily accessible information system on energy technology, especially for SMEs, and asks the Commission to keep Parliament informed about the establishment of this group and its work and about the information strategy;
Teadusuuringud ja tehnosiire
Research and technology transfer
18. palub komisjonil arvestada energiatehnoloogiate rakendamise potentsiaaliga uutes liikmesriikides ja võtta kasutusele ELi poliitikatel põhinevaid tugimehhanisme;
Asks the Commission to take into consideration the potential for employment of energy technologies in the new Member States and to introduce supporting mechanisms based on the EU policies;
Euroopa tööstusalgatused
European Industrial Initiatives
23. nõuab, et tööstusalgatuste prioriteetsuse üle otsustamisel võetaks arvesse tehnoloogiate eluiga ja keskkonnamõju tootmisprotsesside igas etapis; nõuab, et kaalutaks võimalust nimetatud tehnoloogiate siirdamiseks arengumaadesse, et vähendada ELi ja kõnealuste riikide vahelist tehnoloogialõhet;
Calls for the life cycle of each technology and its environmental impact at each stage of the production processes to be taken into account when prioritising EIIs; calls for the possibility of transferring these technologies to developing economies to be taken into consideration in order to reduce the technology gap with these countries;
41. palub komisjonil seoses rahastamiskava esitamisega näidata, kus asub erinevates tehnoloogiavaldkondades tehtavate ühiste Euroopa jõupingutuste lisandväärtus ja esitada leide erinevate tehnoloogiliste arengute säästvuse kohta;
41 Calls on the Commission, when presenting the financial plan, to explain where joint European action provides added value in the various technology sectors and set out the findings relating to the sustainability of the various technological developments;
Vaja on uusi tehnoloogiaid
New technologies are needed
23. jaanuaril 2008 algatas Euroopa Komisjon ettepanekute paketi, seades sihiks saavutada kaks peamist eesmärki, milles lepiti Euroopa Ülemkogus kokku 2007. aastal, nimelt:
On 23rd January 2008, the European Commission launched a package of proposals aimed at delivering two key targets agreed at the European Council in 2007, namely:
· vähemalt 20 %line ELi kasvuhoonegaaside heite vähendamine 2020. aastaks;
· A reduction of at least 20% in EU greenhouse gas emissions by 2020.
· taastuvenergia 20 %line osakaal ELi energiatarbimises 2020. aastaks.
· A 20% share of renewable energies in EU energy consumption by 2020.
Kõnealused eesmärgid kujutavad endast olulist panust ülemaailmsetesse jõupingutustesse kliimamuutuse vastu võitlemisel.
These targets represent a vital contribution to global efforts to tackle climate change.
Kui soovime pärast 2020. aastat saavutada ELi eesmärgi – piirata ülemaailmset kliimamuutust 2 Celsiuse kraadiga – on ELis 2050. aastaks tõenäoliselt vaja vähendada heidet 60–80 % võrra.
Beyond 2020, if we are to meet the EU's goal of limiting global climate change to 2 o C, emissions reductions of 60-80% in the EU are likely to be needed by 2050.
Lahenduseks kõnealuse vähendamise saavutamisel on süsinikuhinna kasutuselevõtmine ELi saastekvootidega kauplemise süsteemis, mis on tõeline läbimurdekontseptsioon meie majanduse jaoks.
Key to the achievement of these reductions is the introduction of a carbon price through the EU Emissions Trading System, which is a real breakthrough concept for our economy.
EL peab saavutama nimetatud eesmärgid viisil, mis tagab majanduse konkurentsivõime säilimise.
The EU must deliver these targets in a way which ensures that its economy remains competitive.
Komisjoni hinnangu kohaselt läheb ELi eesmärkide saavutamine maksma 0,45 % SKT-st või ligikaudu 70 miljardit eurot aastas 2020. aastani.
The Commission estimates the cost of achieving the EU's targets will be 0.45% of GDP, or around EUR 70bn per year, by 2020.
Kliimamuutuse väljakutsega koos tuleb meil lahendada ELi energiavarustuskindluse säilitamise probleem, kusjuures samal ajal suureneb sõltuvus energiaimpordist, mis prognooside kohaselt suureneb 65 %ni 2030. aastaks.
Alongside the challenge of climate change there is the challenge of maintaining the EU's energy security in the face of an increasing reliance on energy imports, expected to increase to 65% in 2030.
Ainuüksi sõltuvus imporditavast gaasist suureneb 2030. aastaks tõenäoliselt 84 %ni tarnimisest.
Reliance on imported gas alone is likely to increase to 84% of supply by 2030.
Mõlema küsimuse – keskkond ja varustuskindlus – lahendamisel ning ELi majanduse konkurentsivõime säilitamisel maailmas mängivad olulist rolli uute energiatehnoloogiate väljatöötamine ja kasutamine.
In meeting both challenges, environmental and security of supply, and in keeping the EU economy competitive worldwide, the development and deployment of new energy technologies will have to play a vital role:
· Esiteks on uusi tehnoloogiaid vaja tagamaks, et EL saavutaks heite vähendamise eesmärgid võimalikult väikeste kuludega.
· Firstly, new technologies will be needed to ensure the EU can meet its emissions reduction targets at lowest cost.
Kuna EL on juhtival kohal kliimamuutuse vastases tegevuses, peaks ta püüdma nimetatud positsiooni ära kasutada, tagades, et tema ettevõtted juhivad uute odavate vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate ja teenuste väljatöötamist.
Also, as the EU is leading in taking action on climate change, it should aim to exploit this position by ensuring that its companies are leading the development of new low cost low carbon technologies and services.
Esimesed tegutsejad vajavad kindlaid stiimuleid, et saavutada läbimurre praegu kasutatava tehnoloogia tasemes.
The 'first movers' need sound incentives to break through the current state of technology used.
· Teiseks on uusi tehnoloogiaid vaja ülemaailmselt.
· Secondly, new technologies are needed globally.
EL, kelle arvele langeb umbes 14 % ülemaailmsete kasvuhoonegaaside heitest, ei saa võidelda kliimamuutuse vastu üksinda.
The EU, which accounts for around 14% of global greenhouse gas emissions, cannot tackle climate change alone.
Kavandatav heite suurenemine selliste suurte arengumaade nagu Hiina ja India kasvu tõttu annab põhjust muretsemiseks.
Projected increases in emissions from growth in large developing countries such as China and India, are a cause for concern.
Näiteks ennustatakse, et India energianõudlus kahekordistub 2020. aastaks.
India, for example, is expected to double its energy demand by 2020.
Nimetatud riikidega on vaja teha tihedat koostööd, et aidata neil kasutada tehnoloogiaid, mille abil saab saavutada nende kasvuootusi, minimeerides samal ajal heidet.
There is a need to work closely with these countries to help them deploy technologies which achieve their expectations for growth whilst minimising emissions.
· Lõpuks on uued tehnoloogiad, nagu taastuvenergia ning süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine, samuti energiatootmise tõhusus ja sääst seoses lõpptarbimise tõhususega (eriti sääst energiamahukates tööstustes), olulised energiavarustuskindluse jaoks, näiteks pakkudes ELile uusi viise kohalike energiaallikate kasutamiseks ilma heidet suurendamata.
· Finally, new technologies, such as Renewable energy and Carbon Capture and Storage (CCS), as well as the efficiency of energy generation and end use efficiency savings (specifically savings in energy consuming industry), will be important for energy security - e.g. by providing the EU with new ways to exploit indigenous energy resources without driving up emissions.
Peame töötama välja palju selgema idee selle kohta, millised on ELi kohalikud energiaallikad ning kuidas neid saab uute tehnoloogiate abil paremini kasutada.
We need to develop a much clearer idea of what the EU's indigenous energy resources are, how they could be better exploited using new technologies.
Praegune energiatehnoloogiatesse investeerimise tase on ebapiisav
The current level of investment in energy technologies is insufficient
Üldiselt näitab SET-kava selgelt, et ELis on praegu nii avalikus kui ka erasektoris vajaka investeeringutest uutesse energiatehnoloogiatesse.
Overall, as the SET Plan makes clear, the EU is currently falling short - in both the public and private sectors - in its investment in new energy technologies.
Teadusuuringute eelarved on vähenenud alates 1980. aastatest.
Research budgets have declined since the 1980s.
ELi teadusuuringute eelarved ei ole nõuetekohaselt kaasatud, et astuda vastu väljakutsetele, mida kujutavad endast meie keskpika perioodi ja pikaajalised eesmärgid, ning ei kajasta tähtsust, mille komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament on korduvates poliitilistes seisukohtades omistanud kliimamuutuse vastu võitlemisele.
EU research budgets have not properly factored in the challenges presented by our medium and long term targets; and do not reflect the priority that the Commission, Council and Parliament has placed on tackling climate change in repeated policy statements.
Praegu on seitsmenda raamprogrammi raames ELi kulutused energiaalastele teadusuuringutele murdosa 2020. aasta eesmärkide maksumusest (2,3 miljardit eurot versus potentsiaalsed 700 miljardit eurot).
Currently, under FP7, the EU spending on energy research a fraction of what the 2020 targets will cost (EUR 2.3bn vs a potential EUR 700bn).
SET-kava ei saa rakendada nende väheste rahaliste vahendite abil, mis on kättesaadavad seitsmenda raamprogrammi raames, või lihtsalt soodustades vabatahtlikke rahalisi panuseid majandusharult, liikmesriikidelt, kohalikelt ja piirkondlikelt valitsustelt ning finantseerimisasutustelt.
The SET Plan cannot be implemented using the small amount of funding available under FP7, or by simply encouraging voluntary commitments of resources from industry, Member States, local and regional government and financial institutions.
Kui soovime, et nimetatud asutused toetaksid lisavahenditega, peame alustama lisavahendite eraldamisega ELi tasandil.
If we want to these bodies to commit more resources then we must start by committing greater resources at the EU level.
Seetõttu on selge, et ELi tasandil tuleb suurendada olulisel määral toetust energiatehnoloogiatele.
There is a clear case, therefore, for a substantial increase in support for energy technologies at EU level.
Energiaalaste teadusuuringute, tutvustamise ja kauplemiseks ettevalmistuste eelarve suurendamine täiendava 10 miljardi euro abil kuni finantsperspektiivi 2007–2013 lõpuni näib antud olukorras olevat küllaltki tagasihoidlik panus.
An increase in the budget for energy research, demonstration and commercialisation by an additional EUR 10 billion until the end of Financial Perspective 2007-2013 would seem a rather modest contribution in the circumstances.
Rahalistest vahenditest on vajaka eriti uute tehnoloogiate tutvustamise ja kommertsialiseerimise etapis.
Funding is particularly lacking in the demonstration and commercialisation phase of new technologies.
Need on eriti olulised ELi 2020. aasta eesmärgi saavutamiseks vajalike tehnoloogiate väljatöötamiseks.
This is particularly important for the development of technologies needed for the EU's 2020 target.
Kuid tõenäoliselt on samuti vaja suurendada investeeringuid teadusuuringutesse, mis on lahenduseks tehnoloogiate väljatöötamisele 2030. aastaks ja edaspidi, seega on samuti oluline suurendada raamprogrammide energiaprioriteetide rahastamist.
But increased investment in research, key to the development of technologies for 2030 and beyond, is also likely to be needed; so it is important to also increase the financing of the energy priorities in the Framework Programmes.
See on kiireloomuline küsimus.
This is a matter of urgency.
Kui lähtuda uute tehnoloogiate tutvustamise ja turustamisega seotud tähtaegadest, ei ole 2020. aasta kaugel.
Looked at in terms of the lead times for the demonstration and commercialisation of new technologies, 2020 is not far away.
Uusi investeeringuid on vaja viivitamata, et need avaldaksid mõju nimetatud ajakavale ning juhul, kui soovime tõepoolest aidata oma energiatööstust ja kogu ELi majandust.
New investments are needed immediately if they are to have an impact in this timescale, and if we really want to help our energy industry and the whole EU economy.
Kahjuks ei käi ELi eelarve koostamine samaaegselt SET-kavaga.
It is unfortunate that the EU budgeting process is out of step with the SET plan.
Kuid komisjon peaks uurima võimalusi täiendavate rahaliste vahendite kasutuselevõtuks.
But the Commission should explore for opportunities to deploy additional resources.
Vahekokkuvõte annab samuti olulise võimaluse esitada ettepanekuid uue rahastamise kohta ning komisjon peaks seda tegema.
The mid term review also provides an important opportunity to bring forward proposals for new funding, and the Commission should do this.
ELi tasandi rahastamise suurendamine ei saa olla aseaineks avaliku või erasektori mis tahes muule rahastamisele.
This increased level of EU-level funding cannot be a substitute for any other public or private sector funding.
Tuleb kavandada rahastamismehhanismid, mis kasutavad ja võtavad kokku erasektori ja muud rahastamisallikad.
Funding mechanisms should be designed which leverage and pull together private and other sources of funding.
ELi rahastamine peab samuti toimuma koostöös turunõudluse suurendamise vahenditega, nagu tootestandardid ja saastekvootidega kauplemine.
EU funding should also work in tandem with 'market pull' instruments, such as product standards and Emissions Trading.
Ent rahastamise suurendamine ELi tasandil suurendab kõigi ametiasutuste ja erasektori kindlust koostöö tegemiseks ja investeerimiseks.
But increasing funding at EU level will increase the confidence of all the public authorities and the private sector to work together and invest.
Kavandatavad Euroopa tööstusalgatused on selles suhtes oluline ettepanek.
The proposed European Industrial Initiatives are an important proposal in this regard.
Komisjon tegi ettepaneku, et nimetatud algatused peaksid esinema mitmel kujul vastavalt konkreetse tehnoloogia/sektori vajadustele.
The Commission has proposed that these Initiatives should take different forms according to the needs of their particular technology/ sector.
See peaks olema altpoolt tulevate algatuste protsess, mida ajendavad ettepanekud majandusharult, huvitatud liikmesriikidelt, piirkondlikelt ja kohalikelt valitsustelt ja/või uurimiskeskustelt, kusjuures ELi rahastamine võib olla oluliseks katalüsaatoriks.
This should be a bottom up process, driven by proposals from the industry, interested Member States, regional and local government, and/or research centres, with the potential for EU funding acting as an important catalyst.
Sel viisil on nad aluseks strateegilistele liitudele kõnealuste asutuste vahel ning mehhanismiks, mille raames saab rahalist toetust ühendada ja suunata.
In this way, they will provide the basis for strategic alliances between these bodies, and a mechanism within which financial contributions can be pooled and focussed.
Olemasolev toetus on killustatud ja vajab paremat kooskõlastamist
Existing support is fragmented and needs better co-ordination
SET-kava näitab samuti, et olemasolev toetus on killustatud ja vajab paremat kooskõlastamist.
The SET Plan also indicates that existing support is fragmented, and needs to be better co-ordinated.
Uus Euroopa Ühenduse liikmesriikide juhtrühm ning uus riiklike uurimisinstituutide Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liit on teretulnud.
The new European Community Steering Group of Member States and new European Energy Research Alliance of National Research Institutes are welcome.
Samuti on äärmiselt oluline pakkuda uut teavet tehnoloogia arengu ja suutlikkuse kohta, mis tagab, et kõik partnerid töötavad samadel eeldustel, samasuguste prioriteetidega.
Also of critical importance is the provision of new information on technology development and capacities, which will ensure that all partners are working to the same assumptions, with similar priorities.
See on teadmistepõhise majanduse esimene valdkond, kus teavet ja meetmeid teadus- ja arendustegevuse, tutvustamise ja kommertsialiseerimise kohta kooskõlastatakse ELi tasandil.
This is the first field of the knowledge-based economy where information and activities on R&D, demonstration and commercialisation will be co-ordinated at an EU level.
Nimetatud kooskõlastamise edu on põhimõtteliselt seotud ELi energia ühisturu ja ELi ühise energiapoliitika arenguga.
The success of this co-ordination is fundamentally linked with the development of a common EU energy market and a common EU energy policy.
On ülimalt oluline, et uued SET-kava alusel algatatavad algatused vähendaksid, mitte ei suurendaks killustatust.
It is vital that the new initiatives to be launched by the SET Plan reduce, rather than add to, the scope for fragmentation.
Nimetatud uued algatused, näiteks Euroopa tööstusalgatused, peavad looma võimalikult palju tihedaid seoseid olemasolevate (näiteks seitsmenda raamprogrammi) algatustega ning vältima dubleerimist ja kordusi.
As far as possible these new initiatives, such as the European Industrial Initiatives, should build close links with existing ones (e.g. in FP7) and avoid duplication or replication.
Samuti on oluline, et SET-kava tõhustaks koostööd kolmandate riikidega, mitte üksnes liikmesriikide vahel.
It is also vital that the SET Plan enhances co-operation with 3rd countries and not just simply between Member States.