natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Strateegiaaruanded peaksid suurendama vastutust avalikkuse ees meetmete eesmärkide saavutamisel, seetõttu vajavad tulemused rohkem avalikustamist.
Reporting exercise is supposed to increase the accountability to the public on achievements of the policy; therefore presentation of findings needs more publicity.
Lisaks tuleks edendada kogemuste vahetamist, et liikmesriigid saaksid kasu headest tavadest, mille järgimine on andnud positiivseid tulemusi.
Moreover, exchange of experiences should be promoted so that Member States can benefit from good practices that contributed to the delivery of positive results.
Raportöör soovib rõhutada järgmisi häid tavasid, mis muudavad aruandluse kvaliteetsemaks ja suurendavad sidusrühmade isevastutust liikmesriikides:
Rapporteur highlights following good practices that contribute to enhanced quality of the reporting exercise and increased ownership of stakeholders within Member States:
· põhinäitajate kasutamine;
· using core indicators,
· väljunditest ja tulemustest teatamine;
· reporting on outputs and results,
· riiklike poliitikameetmete ja ELi poliitikameetmete koostoimest teatamine;
· reporting on synergies between national policies and EU policies,
· sidusrühmadega avalike arutelude ja konsultatsioonide pidamine;
· organising public debates and consultations with stakeholders,
· aruannete esitamine riigi parlamendile arvamuse saamiseks ning aruannete avaldamine valitsuse veebisaidil.
· submitting the reports to national parliaments for opinion, and publishing the reports on governmental websites.
Raportööri tähelepanekud ja järeldused
Reflections and Conclusions of the Rapporteur
Ühtekuuluvuspoliitika olulisust tõestab jätkuvalt selle märgatav panus sotsiaalmajandusliku keskkonna parandamisse.
Cohesion policy continues to prove its relevance as it considerably contributes to the improvement of the socio-economic environment.
Liikmesriigid suhtuvad uutesse nõudmistesse positiivselt ja täidavad edukalt ühtekuuluvuspoliitika eesmärke, mida tõendavad riiklikes aruannetes toodud esitatud faktid ja arvnäitajad, kuigi riikide ja piirkondade lõikes on tase olemuselt ebaühtlane.
The Member States have embraced new requirements in a positive way and they are making progress in delivering cohesion policy objectives, as evidenced by facts and figures provided in national reports - though with certain inherent heterogeneity at the level of states and regions.
Ühtekuuluvuspoliitika on siiski pikaajaline mehhanism ja suuremat osa tulemusi on oodata programmitöö perioodi hilisemas etapis.
However, cohesion policy is a long-term mechanism and most of the results are visible later in the programming period.
Programmitöö perioodist 2007–2013 saab täieliku ettekujutuse alles 2015. aastal, kaks aastat pärast teist strateegiaaruannet, kuna mõni liikmesriik võib talle eraldatud vahendeid kasutada veel kahe aasta jooksul pärast 2013. aastat.
Indeed, the full picture for the 2007 - 2013 programming period will be visible only in 2015, two years after the second Strategic Report, since certain countries have two years after 2013 to use all the committed funding.
Raportöör juhib tähelepanu asjaolule, et mõnes valdkonnas takistavad tõhusat projektide valikut ja rakendamist mitmed tegurid, nagu mitmeaastase finantsraamistiku ja poliitikat käsitlevate õigusaktide paketi üle peetavate läbirääkimiste hiline lõpuleviimine, põhjustades viivitusi riiklike strateegiate ja rakenduskavade väljatöötamises, muudatused finantskontrolli eeskirjades, riiklikuks kaasfinantseerimiseks kasutada olevate riigieelarveliste vahendite vähesus ning selgete riiklike prioriteetide puudumine teatavates sekkumisvaldkondades ja institutsionaalse haldussuutlikkuse vähesus.
The Rapporteur draws attention to the fact that effective selection and implementation of projects in some areas is hampered by many factors, such as late conclusion of the negotiations on multi-annual financial framework and the legislative package of the policy resulting in belated completion of the national strategies and operational programmes, changes in the rules on financial control, scarce public resources available for co-financing in Member States as well as the lack of clear national priorities for certain areas of intervention, and deficient institutional administrative capacity.
Neid tegureid tuleb viivitamata käsitleda nii ELi kui liikmesriikide tasandil.
These factors need to be promptly addressed at both EU and Member States´ level.
On soovitav, et liikmesriigid kiirendaksid ja lihtsustaksid struktuurifondide kohapealset kasutust ning võtaksid eelkõige parandusmeetmeid nõrkade tulemustega valdkondades, et vältida viivitusi kokkulepitud tulemuste saavutamisel.
Member States are also advised to accelerate and facilitate the use of Structural Funds on the ground and especially to take corrective measures in the areas with weak performance to avoid late delivery of agreed results.
Ühtekuuluvuspoliitika üldeesmärkide täitmise võtmetingimusteks on loomulikult korralik finantsdistsipliin ja vahendite eraldamise läbipaistvus.
Of course, key preconditions for achieving the overall objectives of cohesion policy are sound financial discipline and the transparency in the allocation of funds.
Strateegiaaruannete koostamine kui uus vahend võib kaasa aidata vastutuse suurendamisele poliitika eesmärkide saavutamisel.
The strategic reporting as a new instrument can contribute in this sense to increase the accountability in delivering policy objectives.
Veel üks oluline aspekt otsustusprotsessi kvaliteedi tagamisel, strateegilisel kavandamisel ning ühtekuuluvuspoliitika edukal ja tõhusal rakendamisel on avaliku halduse tõhusus.
Another important issue ensuring quality of the decision-making process, strategic planning as well as the successful and efficient implementation of cohesion policy, is the efficiency of public administration.
Seetõttu tuleb veelgi tugevdada head valitsemistava Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil vastavalt aluslepingule ja partnerluse põhimõttele.
Therefore, good governance at European, national, regional and local level should be further strengthened in accordance with the Treaty and partnership principle.
Äärmiselt oluline on lihtsustada ühtekuuluvuspoliitika juhtimist ja rakendamist, sest on väga ebasoovitav, et rahalised vahendid jääksid kasutamata liigse bürokraatia ning keerukate eeskirjade ja menetluste tõttu.
The simplification of the cohesion policy management and implementation remains highly desirable, because it is surely not welcome that due to superfluous bureaucracy, onerous rules and procedures funds remain unused.
Seda silmas pidades on võimalik suunatud suutlikkuse suurendamise abil parandada rahaliste vahendite kasutamisvõimet, võttes samas kasutusele kõik asjakohased riiklikud vahendid, et saada struktuurifondidest kätte kaasrahastamiseks kasutada olevad summad.
In this context, the absorption of the funds can be increased by targeted capacity building and by mobilising all appropriate national resources to obtain the available co-financing from the Structural funds.
Finantskorralduse vahenditest võib samuti vajalikku abi saada.
The instruments of financial engineering can also provide necessary support.
Kokkuvõttes on ühtekuuluvuspoliitika eesmärk Euroopa piirkondade arengutaseme erinevuste vähendamine, kaasajastamise ja kestliku arengu hõlbustamine ning Euroopas valitseva solidaarsuse väljendamine.
Finally, cohesion policy aims at reducing disparities between levels of development of European regions, facilitates the pursuit of modernisation and sustainable growth and demonstrates European solidarity.
Sellisena on ühtekuuluvuspoliitika osutunud Euroopa integratsiooni edenemise oluliseks vahendiks, luues samas kõigi Euroopa poliitikavaldkondade tugeva koostoime.
As such, it has proved to be essential to the progress of European integration while establishing strong synergies between all European policies.
Tegelikkus näitab, et Euroopa piirkondade vahel valitseb jätkuvalt silmatorkav majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane ebavõrdsus.
Reality shows that European regions are still facing striking economic, social and environmental disparities.
Osa sellest ebavõrdsusest tuleneb kahest viimasest laienemisest (st majanduslikult ebasoodsas olukorras olevate riikide ühinemisest), osaliselt on ebavõrdsust süvendanud üleilmse finants- ja majanduskriisi otsesed tagajärjed.
Some of them are consequences of the last two enlargements (accession of economically disadvantaged countries), other have been accentuated by the direct effects of the global financial and economic crisis.
Tulevase, ajavahemikuks 2014–2020 ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika ülesehitus on järgmiste aastate poliitiliste arutelude keskmes.
The issue of the architecture of the future cohesion policy for the period 2014-2020 will be in the centre of the political debate in the next years.
On oht, et Lissaboni strateegia puudused võivad korduda Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel.
The risk exists that shortcomings of the Lisbon Strategy could repeat themselves in the implementation of the Europe 2020 Strategy.
Raportöör kordab, pidades silmas järgmist programmitöö perioodi käsitlevaid eelseisvaid läbirääkimisi, et ühtekuuluvuspoliitika peaks jätkuvalt hõlmama kõiki Euroopa piirkondi ja ühiskonnaprobleeme, aidates vaesematel piirkondadel teistele järele jõuda ning võimaldades arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu.
The Rapporteur reiterates, in the context of upcoming negotiations for the future programming period, that the cohesion policy should continue to address all European regions and societal challenges, both helping the poorer ones to catch up, and delivering smart, sustainable and inclusive growth.
Raportöör on lisaks kindlalt veendunud, et püsiva territoriaalse ebavõrdsuse ja pikaleveninud kriisi tingimustes on tugev ja hästi rahastatud ELi regionaalpoliitika sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamise vältimatu tingimus, seetõttu ei tohi ühtekuuluvuspoliitikale eraldatavaid eelarvelisi vahendeid järgmisel programmitöö perioodil mingil juhul vähendada.
Your Rapporteur also strongly believes that within the context of persisting territorial imbalances and a lingering crisis, strong and well-financed EU regional policy is a condition sine qua non for achieving social, economic and territorial cohesion, therefore the budget allocated for the cohesion policy in the next programming period should definitely not be decreased.
mis käsitleb 2010. aasta aruannet ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013 aasta programmide rakendamise kohta
on the Report 2010 on the implementation of the Cohesion Policy programmes for 2007-2013
mis käsitleb 2010. aasta aruannet ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta
on the Report 2010 on the implementation of the Cohesion Policy programmes for 2007-2013
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (KOM(2010)110);
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the regions ‘Cohesion policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ (COM (2010) 110,
– võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta;
– having regard to Council Regulation No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund,
– võttes arvesse nõukogu järeldusi ühtekuuluvuspoliitika programmide rakendamist käsitleva komisjoni 2010. aasta strateegilise aruande kohta, mis võeti vastu välisasjade nõukogu 3023. istungil 14. juunil 2010. aastal Luxembourgis;
– having regard to the Council conclusions on the Strategic Report of 2010 by the Commission on the implementation of the Cohesion Policy Programmes adopted at the 3023rd Foreign Affairs Council meeting in Luxembourg on 14 June 2010,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise meetmete väljatöötamise kohta,
– having regard to Article 174 of the Treaty on the Functioning of the European Union on the development of actions leading to the strengthening of the Union's economic, social and territorial cohesion,
A. arvestades, et majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ja liikmesriikide vahelise solidaarsuse edendamine on ELi üks peamistest eesmärkidest, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3;
A. whereas the promotion of economic, social and territorial cohesion and solidarity among Member States is one of the main objectives of the EU, as stated in Article 3 of the Treaty on European Union,
B. arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika peab olema tulemuslik ja tõhus vahend, et vastata finantskriisi põhjustatud sotsiaalmajanduslikele väljakutsetele ja ühtlustada Euroopa piirkondade arengutaset;
B. whereas cohesion policy needs to be an effective and efficient tool to respond to socio-economic challenges brought about by the financial crisis and to reduce disparities between the levels of development of European regions,
C. arvestades, et ühtekuuluvuspoliitikal on määrav roll ELi 2020. aasta eesmärkide täielikus saavutamises eelkõige tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas, kõikidel juhtimise tasanditel ja kõikides geograafilistes piirkondades;
C. whereas cohesion policy plays a pivotal role on the way towards full achievement of the EU 2020 goals, in particular in the field of employment and social affairs, at all governance levels and in all geographical areas,
D. arvestades, et Euroopa Sotsiaalfond (ESF) peaks tagama täieliku tööhõive ja töövõimalused, edendades muude eesmärkide hulgas töötajate integreerimist tööturgu ja parandades sotsiaalset kaasatust,
D. whereas the European Social Fund (ESF) should ensure full employment and job opportunities, promoting, among other objectives, the integration of workers into the labour market and reinforcing social inclusion,
2. eeldab, et liikmesriikide tõhusad ja mõõdetavad algatused, mida rahastab ESF, aitavad kaasa ELi 2020. aasta strateegia vaesust käsitleva eesmärgi saavutamisele;
Expects that efficient and quantifiable initiatives from the Member States – financed by the ESF – will contribute to the delivery of the poverty goal of the EU 2020 Strategy;
8. avaldab kahetsust, et ajal, kus majandus- ja finantskriis teravdab sotsiaalset ebavõrdsust, on liikmesriikidele struktuurifondidest abi andmine vähenenud;
Regrets that, at a time when the economic and financial crisis is heightening social inequalities, the allocation of Structural Funds to the Member States is in decline;
12. palub komisjonil muuta ESFi tegevus tõhusamaks ja kodanike jaoks nähtavamaks, et muuta see ligipääsetavamaks ja saavutada, et sellele eraldataks rohkem vahendeid eesmärgiga laiendada tööturule pääsu võimalusi kodanikele elukestva hariduse tõhusa rakendamise teel, mis võimaldab neil kohaneda tööturu muutustega üleilmastumise ja töökohtade digiteerimise tingimustes, suurendada osalemist tööturul paindliku töögraafikuga, osalise tööajaga töö ja kaugtöö edendamise teel, tagada Euroopa kodanikele võimalused, pöörates eritähelepanu ebasoodsamas olukorras olevatele rahvastikurühmadele (rahvusvähemused nagu roma vähemus ja puuetega inimesed), muuta nad tööturule sobivamaks ja kohanemisvõimelisemaks ning luua tingimused arukaks, säästvaks ja kaasavaks majanduskasvuks ning majanduslikuks ja sotsiaalseks ühtekuuluvuseks; tuletab meelde, et ESFi tõhusus sõltub tema võimest kohaneda kohalike probleemide ja spetsiifiliste territoriaalsete vajadustega; toonitab kõikide ESFi töötajate elukestva kutseõppe tähtsust; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tagama tugevat koostoimet struktuurifondide ja asjaomaste Euroopa poliitikavaldkondade vahel ning edendama tööjõuturu vajadustele vastavaid projekte;
Calls on the Commission to boost the effectiveness and public profile of the ESF, thus making it more accessible, with a view to having more funds allocated to it for expanding access to the job market through the effective implementation of lifelong training to enable people to adapt to labour-demand changes in an era of globalisation and the computerisation of work, and for introducing flexible working time and promoting part-time working and teleworking as means of getting more people into the job market, guaranteeing opportunities for European citizens, with special emphasis on the most disadvantaged people (national, ethnic minorities such as the Roma minority and the disabled), to make themselves more employable and adaptable and generating the conditions for smart, sustainable and inclusive growth and economic and social cohesion; recalls that the effectiveness of the ESF depends on its capacity to adapt to local problems and specific territorial requirements; underlines the importance of lifelong vocational training for all ESF employees; therefore calls on the Commission and Member States to secure strong synergies between the Structural Funds and relevant European policies as well as promote projects that meet demands of the labour market;
15. tunnistab ESF rolli sotsiaalsete eesmärkide saavutamises ja palub komisjonil edendada suuremat sidusust ning tugevamaid sidemeid ESFi ja mitmesuguste raamprogrammide (nagu EQUAL ja „Kodanike Euroopa”) vahel ELi poliitiliste vahendite kooskõla ja koostöö parandamiseks;
Recognises the role of the ESF in achieving social objectives and asks the Commission to promote further coherence and links between the ESF and various framework programmes, such as EQUAL and ‘Europe for Citizens’, with a view to establishing better coordination and cooperation among EU policy instruments;
Arvamuse koostaja: José Manuel Fernandes
Rapporteur: José Manuel Fernandes
2. rõhutab, et keskkonnavaldkonnas ei ole investeeringute tase tõusnud nii, nagu seda kavandati, sest valitud projektide maht ületab vaevalt 21% programmides ettenähtud kogumahust;
Stresses that investment in the environmental sector is not progressing according to plan, as is illustrated by the volume of projects selected, which stands at no more than 21% of the total provided for in the programmes;
11. rõhutab tulemustele orienteeritud lähenemisviisi vajalikkust ühtekuuluvuspoliitikas selgete ja mõõdetavate eesmärkide ja tulemuslikkuse näitajate seadmise kaudu; rõhutab vajadust esitada aastaaruannetes õigeaegselt ja täielikult kõikide liikmesriikide täpne teave näitajate ja kokkulepitud eesmärkide osas tehtud edusammude kohta, et saada paremini aru programmi sisust ja kontrollida tõhusamalt selle rakendamist;
Stresses the need for a results-oriented approach to cohesion policy through the setting of clear and measurable targets and outcome indicators; stresses the need for a timely and complete submission of accurate information on the indicators and on the progress towards the agreed targets by all Member States in their annual reports, to allow a better understanding of programme content and a better monitoring of implementation progress;
19. rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika peaks jätkuvalt edendama piiriülese, rahvusvahelise ja piirkondadevahelise koostöö vorme; toonitab seetõttu vajadust vaadata läbi ja lihtsustada piiriülese koostöö praegust korraldust.
Stresses that cohesion policy should continue to foster cross-border, transnational and inter-regional forms of cooperation; therefore, highlights the need for a review and a simplification of the current arrangements for cross-border cooperation.
Arvamuse koostaja: Francisco Sosa Wagner
Rapporteur: Francisco Sosa Wagner
5. palub komisjonil kindlaks teha takistused, mis ei võimaldada neid fonde energiavaldkonnas suuremal määral kasutada, ning esitada lisameetmed olukorra parandamiseks; on siiski arvamusel, et esitatud meetmetega ei saa muuta ühtekuuluvuspoliitika praeguseid alustalasid ja need ei tohi põhjustada vahendite valdkondlikku hajutamist;
Asks the Commission to identify the obstacles that prevent a higher percentage of these funds from being used in the energy sphere and to present additional measures remedying this situation; takes the view, however, that the measures presented cannot change the current foundations of cohesion policy and lead to the creation of any sectoral dispersion of funds;
16. rõhutab hariduse ja teadusuuringute tähtsust innovatsiooni edendamisel eelkõige nii info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning energiatõhususe edendamise valdkonnas kui ka seoses ühtekuuluvuspoliitika ja säästva majandusarenguga ELis;
Highlights the important role played by education and scientific research in fostering innovation, in particular in the field of ICTs, and encouraging efficient energy use, as well as in connection with cohesion policy and sustainable economic development in the EU;
3. tunneb muret, et võrreldes kavandatud kulutustega on maksete tase olnud madal, keskmiselt on eelarveperioodil 2007–2013 tegelikult kulutatud vaid 19%;
Is concerned about the low level of payments in relation to the amounts planned, as, midway through the budgetary period 2007-2013, only 19% has actually been spent;
6. tuletab meelde, et TEN-T võrgustiku väljaehitamisel tuleb arvesse võtta projekte, mis ületavad Euroopa Liidu sisepiire; märgib, et piiriületuspunktid kujutavad endast probleemi TEN-T võrgustikule, kuna nende puhul ei piisa ainuüksi poliitilisest konsensusest – võrgustiku korrektseks toimimiseks piirialadel on vaja ka tegelikku rakendamist; märgib, et lisaks tuleks tähelepanu pöörata piiriületuspunktidele Euroopa Liidu välispiiril;
Recalls that projects which transcend the EU’s internal borders must be taken into account in constructing the TEN-T network; observes that border crossing points present a challenge to the TEN-T network, because political consensus alone regarding them is not sufficient – practical implementation is also needed in order for the network to function properly even in cross-border regions; observes that, in addition, attention should be devoted to border crossing points at the EU’s external borders;
11. rõhutab, et transpordile eraldatud ühtekuuluvus- ja struktuurifondide vahendid on jagatud transpordiliikide ja võrgustike vahel viisil, mis ei võta piisavalt arvesse Euroopa Liidu eesmärke;
Stresses that cohesion and structural funding allocated to transport is distributed between transport modes and networks in a way which takes insufficient account of the objectives of the European Union;
13. rõhutab, et liikmesriigid peaksid senisest rohkem keskenduma sellele, et ELi ühtekuuluvuse vahendeid kasutataks õigetel eesmärkidel, kuna veamäär mõnedes ELi liikmesriikides on olnud märkimisväärselt suur;
Stresses that Member States ought to focus more than they have done hitherto on ensuring that the EU’s cohesion funds are used for the right purposes, as the margin for error has been remarkably large in some EU Member States;
15. palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada võimalust, mida pakub ajavahemiku 2007–2013 mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõte, et oma rakenduskavad uuesti läbi vaadata ja kaaluda suurema tähtsuse omistamist prioriteetsetele üleeuroopalistele transpordiprojektidele.
Calls on the Commission and Member States to use the opportunity offered by the mid-term review of the 2007-2013 multiannual financial framework, which enables Member States to reassess their operational programmes, to consider giving greater importance to priority trans-European transport projects.
ELi välistegevuse kultuuriline mõõde
on the cultural dimensions of the EU’s external actions
Raportöör: Marietje Schaake
Rapporteur: Marietje Schaake
ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta
on the cultural dimensions of the EU’s external actions
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklit 167;
– having regard to Article 167 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõiget 3;
– having regard to Article 27(3) of the Treaty on European Union,