natgillin/translations-raw huggingface dataset:
37. kutsub komisjoni üles hindama juurdepääsetavuse, teavitamise, läbipaistva hinnakujunduse, hüvitamise jne põhimõtteid käsitleva turisti õiguste ja kohustuste harta teostatavust; kutsub liikmesriike üles looma sõltumatut vahekohtusüsteemi, millega tagatakse tarbijatele ka asjaomaste õiguste tegelik austamine;
37.Calls on the Commission to assess the feasibility of a Charter of tourists’ rights and responsibilities comprising principles with regard to accessibility, provision of information, transparent pricing, compensation, etc.; calls on Member States to set up an independent arbitration system so that consumers can also genuinely secure respect for these rights;
Säästev ja mitmekesine turism
Sustainable and diversified tourism
41. usub, et komisjon ja Euroopa Nõukogu peaksid tihedas koostöös liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutustega ka edaspidi toetama, sealhulgas rahaliste vahenditega, uute Euroopa turismiradade väljatöötamist ning olemasolevate radade haldamist, muu hulgas saartel ning ranniku-, mägi- ja äärepoolseimates piirkondades; on seisukohal, et need peaksid esile tõstma Euroopa identiteeti, edendades ja ühendades sümboolseid paiku, nagu katedraale, kindluseid, ülikoole, arheoloogilisi vaatamisväärsusi ja tööstusasustusi, samuti Euroopa edendajaid ja sümboolseid isikuid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et säilitada Euroopa pärand ja varad tulevaste põlvkondade jaoks;
Believes that the Commission and the Council of Europe, in close cooperation with the Member States and regional and local authorities, should continue to support, including by financial means, the development of new ‘European Routes’ and the maintenance of existing ones, including on islands and in coastal, mountainous and outermost regions; takes the view that these circuits should highlight the European identity, through the promotion and linkage of symbolic sites, such as cathedrals, castles, universities, archaeological sites and industrial settlements, as well as symbolic European figures and advocates; urges the Commission and the Member States to take all appropriate measures to safeguard Europe’s heritage and assets for future generations;
43. rõhutab selliste võrgustike nagu NECSTouR ja EDEN tähtsust heade tavade jagamisel Euroopa piirkondade vahel ja säästvate sihtkohtade edendamisel; lisaks nõuab kindlalt, et reisisihtkohtade säästvaks majandamiseks on vaja luua ühiste näitajate süsteem, tihedas koostöös jätkusuutliku turismi töörühmaga ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;
Stresses the importance of networks such as NECSTouR and EDEN in regard to the exchange of good practice between European regions and the promotion of sustainable destinations; insists furthermore on the need to create, in close collaboration with the Tourism Sustainability Group (TSG) and local and regional authorities, a system of common indicators for the sustainable management of tourist destinations;
44. on seisukohal, et võttes arvesse Euroopa ajalugu, peaks komisjon jõulisemalt edendama Euroopa tööstuspärandit, mille potentsiaali ei ole piisavalt tunnustatud; rõhutab, et olulist kultuuriväärtust omava Euroopa tööstuspärandi arendamine võib tuua kasu ka teisejärgulistele sihtkohtadele ning aidata kaasa jätkusuutlikuma, mitmekesisema ja ühtlasemalt jaotunud turismisektori saavutamisele Euroopas tööstusobjektide säilitamise, ümberkujundamise ja taastamise kaudu;
44.Takes the view that, given the history of the European continent, the Commission should promote more vigorously Europe’s industrial heritage, whose potential has not been sufficiently recognised; emphasises that the development of Europe’s industrial heritage, as a major area of cultural interest, could also benefit secondary destinations and contribute to achieving a more sustainable, diversified and evenly spread tourism sector in Europe, through the preservation, transformation and rehabilitation of the industrial sites;
47. juhib tähelepanu sellele, kuidas loodusturism aitab kaasa sektori säästvale arengule; peab oluliseks keskenduda rahvusparkidele ja kaitsealadele, et muuta need turistidele rohkem ligipääsetavaks, sealhulgas keskkonnapärandi ja kohaliku bioloogilise mitmekesisuse alaste riikidevaheliste marsruutide arendamise kaudu;
Highlights the way in which nature tourism contributes to the sector’s sustainable development; considers concentrating on natural resorts and protected areas in order to make them more accessible for tourists, including through the development of transnational circuits that respect the environmental heritage and local biodiversity, to be important;
57. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama sadamainfrastruktuuri arendamist tervikliku merenduspoliitika raames, et kohandada sadamaterminale piiratud liikumisvõimega isikute vajadustele ning tagada ühendused teiste transpordiliikidega ja turismiteenustega sisemaal, sest see on väga oluline reisijate meretranspordi, kruiisiturismi ja väikelaevaturismi jaoks; kutsub sellega seoses liikmesriike üles kõiki võimalikke piiranguid kõrvaldama;
Calls on the Commission and the Member States to support, under an integrated maritime policy, the development of port infrastructure, both with a view to adapting port terminals to the needs of persons with reduced mobility and in order to ensure interconnections with other modes of transport and links with tourist services in the hinterland, which are essential factors in maritime passenger transport, cruise ship tourism and recreational craft tourism; within this framework, calls on Member States to lift any restrictions they might have;
62. rõhutab, et turismitegevusele iseloomulik hooajalisus võib olla töö ja töötingimustega seotud ebakindluse allikaks; nõuab seetõttu, et töötataks välja hooajatöötajate toetamisele suunatud konkreetne poliitika, mis hõlmab eelkõige meetmeid turismihooaja pikendamiseks turismitegevuse mitmekesistamise teel;
Emphasises that the inherently seasonal nature of tourism can give rise to precarity in terms of employment and working conditions; calls, in that connection, for the development of a specific policy to assist seasonal workers, involving, in particular, measures to extend tourist seasons by diversifying tourist activities;
64. rõhutab, kui tähtis on tagada puudega inimesi käsitleva Euroopa uue strateegia raames puudega inimestele juurdepääs mitte ainult transpordile, vaid ka majutusele ja toitlustusele, kõigile kättesaadavale teabele ja turismiteenustele üldiselt; rõhutab, et meetmete võtmise järel tuleks esitada selget teavet; kutsub komisjoni üles tagama, et kõigile kindlustatakse juurdepääs turismiga seotud mis tahes toodetele ja teenustele;
Stresses the importance of ensuring, under a new EU strategy on disability, access for people with disabilities, not just with regard to transport but also with regard to accommodation, catering, information accessible to everyone and tourist services in general; stresses that clear information should subsequently be provided about the measures taken; calls on the Commission to make sure that accessibility for all is guaranteed with regard to all products and services related to tourism;
Turism ja ressursid
Tourism and resources
68. rõhutab, et turismil peaks 2014.–2020. aasta finantsperspektiivi raames olema ühtekuuluvuspoliitikas jätkuvalt tähtis roll; nõuab, et järgmiste finantsperspektiivide ja struktuurifondide määruste prioriteedid hõlmaksid halvas seisundis turismipiirkondade taastamist eesmärgiga tagada nende konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus;
Emphasises that tourism should continue to play an important role in cohesion policy within the framework of the 2014-2020 financial perspective; calls for the next financial perspectives and Structural Fund regulations to include among their priorities the rehabilitation of tourist areas that have fallen into decline in order to guarantee their competitiveness and sustainability;
72. märgib, et turismiettevõtjad vajavad pakkumis- ja nõudlusstruktuuri pikaajaliseks kavandamiseks ja turismisihtkohtade väljaarendamiseks võrreldavaid ja kvaliteetseid statistilisi andmeid; palub seepärast komisjonil tagada oma võimaluste piires nende andmete kättesaadavus kogu Euroopas; väljendab sügavat kahetsust asjaolu üle, et maa- ja taluturismi kohta ei koostata ametlikku statistikat ning kogu kättesaadav teave põhineb hinnangutel; väljendab heameelt turismialaste sotsiaalsete ja majanduslike teadmiste baasi suurendamiseks kavandatud meetmete üle, mille puhul tuleks igati vältida täiendavat finants- ja halduskoormust;
Observes that tourism businesses need comparable, high-quality statistical data for purposes of long-term planning of supply and demand structures and in order to develop tourist destinations; calls therefore on the Commission, insofar as it lies within its power, to ensure that these data are available for the whole of Europe; deplores the fact that no official statistics are kept on rural and farm tourism, and that the only information available is based on estimates; welcomes the measures being contemplated to consolidate the social and economic knowledge base in the field of tourism, in respect of which additional financial outlay and red tape should be eschewed insofar as possible;
75. kutsub liikmesriike üles võtma arvesse negatiivseid tagajärgi, mille toob kaasa süvenev suundumus tõsta Euroopa Liitu või liikmesriikide piires reisivatele turistidele kehtestatud makse, nagu kütusemaks, kindlustus-, lennujaama-, linna- ja sadamamaksud, eriti madalhooajal; rõhutab, et kui turismile kehtestatakse täiendav maks, tuleb see nõuetekohaselt avaldada, et suurendada turistide ja operaatorite teadlikkust;
Calls on the Member States to bear in mind the adverse effects of the growing tendency to subject tourists travelling to the EU or within the Member States to higher rates of taxes, such as fuel tax, security charges and airport, city and port taxes, in particular during the low season; underlines that if an additional tax on tourism is to be applied, it will have to be duly publicised in order to increase the level of awareness for tourists and operators;
79. on seisukohal, et parlamendis tuleks luua turismi käsitlev spetsiaalne tehniline töörühm eesmärgiga täpselt jälgida komisjoni kavandatud meetmete ja parlamendi ettepanekute rakendamist;
Considers that a technical task force specifically for tourism should be set up in Parliament in order to follow closely the implementation of actions proposed by the Commission and of Parliament proposals;
Turism on ELi suuruselt kolmas sotsiaalmajanduslik tegevusala, mis moodustab 10% SKP-st ja annab 12% kogu tööhõivest.
Tourism is the EU’s third largest socioeconomic activity, accounting for 10 % of GDP and 12 % of total employment figures.
Turism on määrava tähtsusega sektor, sest lisaks vähemarenenud piirkondade integreerimise ja arengu edendamisele on turismi kaudu võimalik ühendada liikmesriikides majanduskasv eetilise ja säästva arenguga.
It is a crucially important sector since, in addition to furthering the integration and development of less developed regions, it manages to combine growth with ethical and sustainable development in the EU’s Member States.
Turism on ühtlasi väga oluline vahend, mille abil parandada, levitada ja reklaamida maailmas meie kuvandit.
It is, moreover, a vital tool in boosting, spreading and promoting our global image.
Turismi on ühenduse poliitikameetmetes alati arvesse võetud.
Tourism has always been included in Community policies.
Eelkõige 2009. aasta detsembrist alates on ELi institutsioonid võtnud uue suuna, et kasutada Lissaboni lepinguga antud uusi eelisõigusi, mille kohaselt on EL pädev täiendama ja kooskõlastama liikmesriikide meetmeid turismisektoris.
Since December 2009 in particular, the EU institutions have begun to take a new course in response to the new prerogatives granted by the Lisbon Treaty, under which the EU is competent to complement and coordinate actions by the Member States in the tourism sector.
Euroopa Komisjoni teatis
Communication of the European Commission
Euroopa Komisjon soovib oma 2010. aasta juuni teatisega ja Euroopa 2020. aasta strateegias esitatud uute prioriteetidega stimuleerida koordineeritud lähenemisviisi ning määratleda tegevusraamistiku konkurentsivõime ja jätkusuutliku majanduskasvu edendamiseks turismisektoris (vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 195).
The Commission, through its June 2010 Communication and through the new priorities outlined in the Europe 2020 strategy, wishes to encourage a coordinated approach and set out a framework for action in order to promote competitiveness and sustainable growth capacity in the tourism sector (see Article 195 TFEU).
Teiseks on EL seadnud endale eesmärgiks edendada jätkusuutlikku, vastutustundlikku ja kvaliteetset turismi ning hõlbustada ettevõtete usaldusväärset juhtimist Euroopa märgiste loomisega (Euroopa märgis, ökomärgis, kvaliteetturismi märgis) või edendades selliseid projekte nagu EDEN või võrgustikke nagu NECSTouR.
Secondly, the EU has committed itself to promoting sustainable, responsible and good quality tourism and to facilitating sound management of firms through the creation of European labels (European label, Ecolabel, Quality tourism label) or by promoting projects such as EDEN or networks such as NECSTouR.
Teisest küljest tahetakse kndlustada ELi kuvandit rahvusvahelisel tasandil eraldiseisvate ja kooskõlastatud turismisihtkohtade kogumina.
On the other hand, there is a desire to see the EU’s image consolidated at international level as a set of individual and coordinated tourist destinations.
Kokkuvõtteks, arvestades asjaolu, et turismipoliitika on oma olemuselt valdkondadevaheline, tuleks turismi konkurentsivõime toetamiseks eri poliitikavaldkondade ja ettenähtud finantsvahendite potentsiaali võimalikult suures ulatuses ära kasutada.
To conclude, in view of the fact that tourism policy is defined by its cross-cutting nature, maximum use should be made of the potential offered by the policies and the financial instruments provided to support competitiveness in the sector.
Algatusraport – raportööri seisukoht
Own-initiative report - rapporteur ’ s position
Raportöör on seisukohal, et arutelu parlamendi algatusraporti üle peab toimuma kahel eesmärgil: ühelt poolt tuleks hoolikalt analüüsida komisjoni ettepanekus väljapakutud 21 meedet ja nende rakenduskava, mis esitati Maltal, keskendudes prioriteetsete meetmete kindlaksmääramisele ja nende konkreetsele rakendamisele; teiselt poolt tuleks komisjoni ja liikmesriike ergutada leidma õigeaegselt tõhusaid lahendusi teistele lahtistele küsimustele, mille lahendamine on otsustavalt tähtis selleks, et Euroopa saaks säilitada oma rolli maailma soosituima turismisihtkohana.
The rapporteur considers that the debate on Parliament’s own-initiative report must fulfil a dual purpose: firstly, to analyse carefully the 21 actions proposed by the Commission and the implementation plan for these submitted in Malta, with attention focused on identifying priority actions and on their actual implementation; secondly, to urge the Commission and the Member States to bring effective solutions to bear within a set timeframe on other issues that remain unanswered and whose resolution is fundamental to Europe maintaining its role as the world’s No 1 tourist destination.
Komisjoni ettepanekus väljapakutud meetmetest peab raportöör prioriteetseks käsitleda neid, mis on eelkõige kooskõlas Euroopa 2020. aasta perspektiividega:
Out of the actions proposed by the Commission, the rapporteur believes that priority should be give to those that reflect particularly the outlook in Europe 2020:
Raportöör nõustub sellega, et rõhuasetus peaks olema koolitusel ja erialasel enesetäiendamisel .
The rapporteur agrees with the stress placed on training and professional development .
Tõhusa turismitööstuspoliitika saavutamiseks on vaja just inimkapitali ja koolitusse investeerimist, ja seda mitte ainult kliendiga otseselt kokkupuutuvate erialatöötajate, vaid eelkõige uute juhtiv- ja haldustöötajate ning ettevõtjate puhul.
Investing in human capital and training, not just of professionals in direct contact with customers but above all of new managers, administrators and entrepreneurs is precisely what is needed to meet the challenge of achieving an effective tourist industry policy.
Väga oluline on väärtustada ja edendada juba olemasolevaid kutse- ja ülikooliõppe kogemusi, ühendada need võrgustikuks ja arendada neid edasi tihedas kontaktis ettevõtlusringkondadega.
Exploiting and promoting the experience of already existing vocational and university training is fundamental, as is networking this experience and further developing it in close contact with the business world.
Raportöör peab vajalikuks koostada sektoris olemasolevate oskuste kogu, et selgitada välja, milliseid konkreetseid meetmeid turismialase väljaõppe sektoris võtta.
The rapporteur considers that a map of existing skills in the sector need to be drawn up in order to understand what practical action should be taken in the tourism training sector.
Programmid, nagu „Erasmus noortele ettevõtjatele” on samuti väga olulised selleks, et noored omandaksid uusi erialaseid oskusi ja kutsekvalifikatsioone, mida eri liikmesriigid peavad tunnustama.
Programmes such as ‘Erasmus for Young Entrepreneurs’ are also essential if young people are to develop new professional skills – skills and qualifications that the different Member States must recognise.
Innovatsioon ja info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
Innovation and ICT
Raportöör on veendunud, et tuleb jõuliselt investeerida uuendustegevusse ja info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse , sest need on põhitegurid meie turismiettevõtjate konkurentsivõime suurendamiseks ja selleks, et vastata mitte ainult üha rohkem interneti ja uute tehnoloogiate kasutamisele orienteeritud klientuuri, vaid ka turismiettevõtjate endi vajadustele, sest just nemad ise on tänapäeval üha suuremad veebipõhiste turismitoodete kasutajad.
The rapporteur is convinced that there must be heavy investment in innovation and ICT , as they are vital factors in increasing the competitiveness of our tourism firms and in responding not just to a customer base that is more and more oriented towards use of the Internet and new technologies, but also to the world of the tourism firms themselves which nowadays are more and more the first beneficiaries of online tourism products.
Selles mõttes on ettepanek arendada välja Euroopa platvorm ülesanne, mida ei tohiks unustusse jätta.
For this reason, the proposal that a European platform be developed is a challenge that must not be lost to sight.
Lisaks on oluline tagada kõigile Euroopa Liidu territooriumil täielik juurdepääs internetivõrgule, sealhulgas vaesemates riikides.
Another important aspect is ensuring that full Internet access is available across the whole of the European Union, including in poorer countries.
Raportöör teeb komisjonile ettepaneku algatada katseprojekt, mis ergutaks mikroettevõtjate ja VKEde osalemist digitaalses tarneahelas („Digital Supply Chain”), et ettevõtjad saaksid nüüdisaegse tipptehnoloogia abil oma konkurentsivõimet suurendada.
The rapporteur proposes that the Commission should launch a pilot project to encourage micro-enterprises and SMEs to join the digital supply chain, so that they can increase their competitiveness by accessing new advanced technologies.
Külastused on Euroopa turismi keskne teema, arvestades eelkõige BRIC-riike ja miljoneid väljaspoolt ELi pärit potentsiaalseid külastajaid.
Visits, particularly with reference to the BRIC countries and to the millions of potential new visitors from countries outside the EU, are a key issue for tourism in Europe.
Raportöör loodab, et Euroopa õiguspärane õigus/kohustus kontrollida sissepääsu oma territooriumile ei kahjusta lõpuks meie turismisihtkohtade atraktiivsust, ja on seisukohal, et institutsioonid ja liikmesriigid peaksid teadvustama vajadust kooskõlastada ja lihtsustada turismiviisade väljastamise korda ning kaaluma võimalusi asutada ühiseid konsulaaresindusi, et vähendada bürokraatlikke erinevusi ja halduskulusid.
The rapporteur hopes that Europe’s legitimate right/duty to control access to its own territory will not further penalise our tourist destination’s capacity to attract and considers that the institutions and the Member States should be aware of the need to coordinate and simplify tourist visa procedures, and should consider whether it would be possible to establish common consular desks to reduce the differences in bureaucratic procedures and the administrative costs.
Euroopa märgised
European labels
Märgiste osas on raportöör seisukohal, et esiteks on vaja leida mõistlik tasakaal näiliselt vastuoluliste nõuete vahel ja teiseks tuleks vältida märgiste paljusust, mis võib hakata tarbijaid eksitama.
On the question of labels , the rapporteur considers that, firstly, a reasonable balance needs to be struck between apparently opposing demands, and secondly, an excessive proliferation of labels that would simply confuse consumers must be avoided.
Nn Euroopa kaubamärgi puhul on oluline, et Euroopa kui üheainsa sihtpunkti propageerimine oleks ühendatud eesmärgiga propageerida erinevate riikide eripärasid.
In the case of the ‘Europe brand’ it is important that promoting Europe as one single destination is firmly linked to the aim of promoting specific features in the various countries.
Euroopa kultuuripärandi märgise puhul on vaja luua konstruktiivne dialoog teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu UNESCO, et vältida pärandimärgiste dubleerimist.
In the case of the ‘ European heritage label ’ a constructive dialogue needs to be started with other international organisations, such as UNESCO, to avoid heritage labels being duplicated.
Kvaliteedimärgise puhul seevastu on probleemiks asjaolu, et ühelt poolt on vaja kehtestada ühised kvaliteedi miinimumnõuded, et toetada meie ettevõtjate konkurentsivõimet, kuid teiselt poolt tuleb see eesmärk saavutada siseturul, mis ei ole veel täielikult ühtlustunud ja kus kehtivad endiselt väga erinevad maksusüsteemid ja eeskirjad.
With the ‘ quality label ’ however, here the problems is the need to introduce common minimum quality criteria on the one hand, in order to support our firms’ competitiveness, while on the other hand this objective has to be met in a single market that is not yet fully harmonised, and where tax systems and rules still differ greatly one from another.
Raportöör toetab üldmärgise ideed, mis täiendab riikide ja piirkondlikke märgiseid ja mida tunnustataks vabatahtlikul alusel („opt-in”).
The rapporteur supports the idea of an umbrella label that is complementary to national and regional labels and recognised on an opt-in basis.
Ühtlasi on raportöör veendunud, et tarbijate eksitamise vältimiseks tuleks Euroopa kvaliteedimärgis ja majutusteenuste ökomärgis pikemas perspektiivis järk-järgult ühendada üheks märgiseks.
Moreover, the rapporteur is convinced that, to prevent consumers being confused, a long-term goal should be to move towards the ‘European quality label’ and the ‘Ecolabel for tourist accommodation service’ being gradually merged into one label
Hotellide klassifitseerimissüsteemide osas peab raportöör vajalikuks järkjärgulist ühtlustamist ühiste miinimumkriteeriumide abil, mis määratakse kindlaks tihedas koostöös sektori ettevõtjate ja standardiorganisatsioonidega.
As for the accommodation classification systems , the rapporteur considers that gradual harmonisation is called for here, through common minimum criteria which should be established in close cooperation with the sector’s operators and the standardisation bodies.
Raportöör rõhutab transpordivahendite tähtsust turistide liikuvuse jaoks ja loodab, et taristuid ajakohastatakse, kasutusele võetakse säästvamad transpordivahendid, tagatakse ühendus raskemini ligipääsetavate reisisihtkohtadega ja pööratakse tähelepanu reisijate õigusi käsitlevatele õigusaktidele.
The rapporteur stresses the importance of transport for tourist mobility and hopes to see the infrastructure modernised, a more sustainable use of means of transport, connections to less accessible destinations and legislation on passengers rights in particular.
Euroopa nähtavus
Europe ’ s visibility