natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kui selle perioodi jooksul ei ole ei Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväidet esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning jõustub aktis nimetatud kuupäeval.
If, on expiry of that period, neither the European Parliament nor the Council has objected to the delegated act, it shall be published in the Official Journal of the European Union and enter into force at the date stated therein.
Vastu olev institutsioon esitab delegeeritud õigusakti vastu olemise põhjused.
The institution which objects shall state the reasons for objecting to the delegated act.
See artikkel vastab delegeeritud õigusaktile vastuväite esitamise võimalusele kontrolliga regulatiivmenetluse alusel (artikli 5a lõike 3 punkt c, vastu võetud nõukogu otsusega 17. juulil 2006).
This Article is the equivalent for a delegated act of the possibility for objection under the Regulatory Procedure with Scrutiny (Article 5(a) paragraph 3(c), introduced by the Council decision of 17 July 2006).
Kuigi nimetatud otsus andis vastuväite esitamiseks aega kolm kuud, on kogemus näidanud, et sellise lühikese aja jooksul on raske viia läbi põhjalik uurimine, mis lõpeks täiskogu resolutsiooniga.
While that decision gave a three month period for objection, experience has shown that it is difficult to complete effective examination, concluding with a Plenary resolution, in such a short time.
Aluslepingu artiklis 290 on sõnaselgelt lubatud määrata õigusaktiga kindlaks ajavahemik, mille jooksul võib vastuväite esitada.
Article 290 of the Treaty explicitly allows the legislative act to determine the period during which an objection may be expressed.
Meresõiduohutusega seotud meetmete, eelkõige käesoleva direktiivi lisasid muutvate meetmete vastuvõtmiseks abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikliga 3 asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).
For the purposes of adopting measures relating to maritime security, and particularly those relating to the amendment of the Annexes to this Directive, the Commission shall be assisted by the Committee on Safe Seas and the Prevention of Pollution from Ships (COSS), established under Article 3 of Regulation (EC) No 2099/2002 of the European Parliament and of the Council.
Meresõiduohutusega seotud meetmete, eelkõige III lisa muutvate meetmete vastuvõtmiseks abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 725/2004 artikliga 11 asutatud meresõiduohutuse komitee (MARSEC).
For the purposes of adopting measures relating to maritime security and particularly those relating to the amendment of Annex III, the Commission shall be assisted by the Maritime Security Committee (MARSEC), established under Article 11 of Regulation (EC) No 725/2004.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.
Where reference is made to this paragraph, Article 5a(1) to (4) and Article 7 of Decision No 1999/468/EC shall apply, having regard to the provisions of Article 8 thereof.
See menetlus ei ole enam asjakohane pärast seda, kui otsus 1999/486/EÜ, mis põhines Nice’i lepingul, on uue õigusloome osas asendatud Lissaboni lepingu artikliga 290.
This procedure is no longer appropriate now that the Decision 1999/468/EC, which was based on the Nice Treaty, has been replaced, for new legislation, by Article 290 of the Treaty of Lisbon.
On tähtis, et mõlemad õigusloomepädevad institutsioonid saaksid potentsiaalsete või esildatud õigusaktide kohta teavet võrdsetel alustel.
It is important that the two arms of the legislative authority receive information on equal terms with regards to potential or proposed delegated acts.
Meretranspordis kehtib keeruline haldusmenetlus isegi nende laevade kohta, mis liiklevad ELi territooriumil asuva kahe sadama vahel ega külasta kolmanda riigi sadamaid.
Maritime transport is subject to complex administrative procedures, even in the case of ships moving between two EU ports which do not call at a port in a third country.
Seetõttu on kaupade laevaga vedamisega seotud täiendav halduskoormus ning vastavalt ka täiendavad kulud.
As a result there are additional administrative burdens, and thus additional costs, related to goods transport by ship.
See muudab kaupade meretranspordi vähem atraktiivseks, mis omakorda tähendab, et seda ei kasutata optimaalses ulatuses.
This makes maritime goods transport less attractive and means that it is not used to the optimum extent.
Kuna rannikulaevandus on kõige keskkonnasõbralikum transpordiviis, on rannikulaevanduse atraktiivsemaks ja tõhusamaks muutmise eesmärgil vaja luua piirideta meretranspordiruum.
The creation of a maritime transport space without barriers is necessary in order to make coastal shipping more attractive and efficient, given that coastal shipping is the most environmentally friendly mode of transport.
Seda silmas pidades avaldas komisjon 2009. aastal teatise ja tegevuskava, mille eesmärk on luua Euroopa piirideta meretranspordiruum, ning direktiivi, milles käsitletakse ühenduse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi.
To that end, the Commission published in January 2009 its ‘Communication and action plan with a view to establishing a European maritime transport space without barriers’ and its ‘Directive on reporting formalities for ships arriving in and/or departing from ports of the Member States of the Community’.
Ettepanek direktiivi vastuvõtmise kohta moodustab osa suuremast tervikust, nagu seda kirjeldatakse komisjoni teatises, mille eesmärk on luua Euroopa piirideta meretranspordiruum.
The proposal for a directive forms part of the larger whole described in the Commission communication with a view to establishing a European maritime transport space without barriers.
Nimetatud teatises esitab komisjon tegevusplaani, mis koosneb mitmest lühikese ja keskmise tähtajaga seadusandlikust meetmest ja soovitustest liikmesriikidele.
In its communication the Commission proposes an action plan consisting of a number of short- and medium-term legislative measures and recommendations to the Member States.
Lühikese tähtajaga meetmete abil püütakse kõrvaldada võimalikult palju takistusi, mis praegu veel avaldavad negatiivset mõju ühendusesisesele meretranspordile, lihtsustades sel eesmärgil tolliformaalsusi, kehtestades juhised taimetervisekontrolli alal ning muutes dokumendid ratsionaalsemaks.
The short-term measures seek to eliminate as far as possible (by simplifying customs formalities, introducing guidelines for plant health checks, rationalising documents, etc.) the obstacles which still affect intra-Community maritime transport.
Komisjon loodab, et need meetmed võetakse kasutusele 2010 aastaks.
The Commission hopes to see these measures put into effect by 2010.
Keskmise tähtajaga meetmed loodetakse kasutuse võtta 2013. aastal.
The benchmark date for medium-term measures is 2013.
Nende meetmete hulka kuulub elektroonilise andmevahetuse laialdasem kasutus ning e-merendussüsteemide, ühtse kontrollpunkti, kolmandaid riike külastavate laevade formaalsuste, ohtlike veoste lihtsustatud eeskirjade, jne kasutusele võtmine.
These measures include the wider use of electronic data exchange and the introduction of ‘e-maritime systems’, a single window, formalities for ships calling in a third country, simplified rules for hazardous goods, etc.
Komisjon annab liikmesriikidele ka rea soovitusi, eriti sadamate liiklusvoo ja ruumikasutuse ratsionaalsemaks muutmise, ühise keele kasutamise ning lootsitasõidu loa taotlemise menetluse lihtsustamise osas.
The Commission also makes a number of recommendations to the Member States, notably the rationalisation of flux and space in ports, the use of a common language and the simplification of the procedure for obtaining a Pilotage Exemption Certificate.
Komisjon on arvamusel, et on vaja ettepanekut direktiivi 2002/6/EÜ asendamiseks uue direktiiviga.
The Commission considers a proposal is needed to replace Directive 2002/6/EC by a new directive.
· FALi konventsiooni on juba mitmel korral muudetud ja seetõttu on erinevate tekstide omavaheliseks ühtlustamiseks vaja ühenduse õigusakti.
· The FAL Convention has already been revised a number of times, and Community legislation is therefore necessary to realign the various legislative texts.
· On vaja julgeolekut käsitleva teabe jaoks uut vormi, mis täidetakse enne liikmesriigi sadamasse sisenemist.
· There is a need for a new security information form, to be completed prior to entry into a Member State port.
· Arvutistamise tase sadamates on ebapiisav.
· The level of computerisation in ports is insufficient.
Sadamates ei ole ühtset liidest, mille kaudu saaks täita eri ametite nõutud formaalsusi, mistõttu läheb aega kaotsi.
There is no single window where the formalities for the various authorities in the ports can be completed, which results in time being wasted.
· Vana direktiivi 2002/6/EÜ rakendatakse eri liikmesriikides erinevalt.
· The implementation of the old Directive 2002/6/EC varies from one Member State to another.
Seetõttu on vaja direktiivi, mida saab tõlgendada ainult üheselt.
There is therefore a need for a directive which is not susceptible to varying interpretations.
Uues direktiivis püütakse lihtsustada haldusmenetlust, luues selleks elektroonilise teabeedastuse ja muutes teavitusformaalsused selgemaks.
The new directive seeks to simplify administrative procedures by making the electronic transmission of information and the rationalisation of reporting formalities standard.
Tehakse ettepanek võtta alljärgnevad konkreetsed meetmed.
The following specific measures are proposed:
· Liikmesriigid peavad aktsepteerima FAL vorme, et sama teavet ei tuleks esitada kaks korda.
· Member States must accept FAL forms, to avoid the same information having to be submitted twice.
· SafeSeaNet peab saama elektroonilise teabevahetuse keskseks süsteemiks.
· SafeSeaNet is to become the pivot for electronic information exchange.
Liikmesriigid peavad looma elektroonilised süsteemid, et nad saaksid vajalikku teavet haldusformaalsuste kohta edastada elektrooniliselt.
Member States must set up electronic systems so that they can transmit the necessary information on administrative formalities electronically.
Need süsteemid peavad hakkama tööle hiljemalt 15. veebruariks 2013.
These systems must come into operation by 15 February 2013 at the latest.
· Need süsteemid peavad olema koostalitusvõimelised SafeSeaNetiga, selle süsteemi kaudu juurdepääsetavad ja sellega ühilduvad.
· These systems must be interoperable, accessible and compatible with the SafeSeaNet system.
· Euroopa Ühenduse tolliterritooriumil asuvate sadamate vahel liiklevad laevad tuleks vabastada FAL vormide esitamise nõudest.
· Ships moving between ports situated within the European Community's customs territory should be exempted from the requirement to submit FAL forms.
Selline vabastus on võimalik tingimusel, et kaupadel on ühenduse staatus.
Such exemption is possible provided that the goods have Community status.
Raportööri soovitused
Rapporteur’s suggestions
Raportöör tunneb komisjoni teatise ja ettepaneku üle heameelt.
Your rapporteur welcomes the Commission communication and proposal.
Kõnealuse direktiivi lõppeesmärk peaks olema vabastada kogu ühendusesisene kaupade meretransport ebavajalikest haldusformaalsustest.
The ultimate aim of this directive must be to exempt all intra-European maritime goods transport from unnecessary administrative formalities.
Raportöör soovib teavitusformaalsusi käsitleva direktiivi kohta teha alljärgnevad ettepanekud.
As your rapporteur on the directive on reporting formalities, I should therefore like to make the following suggestions.
Haldusmenetlusi ei peaks mitte ainult lihtsustama, vaid ka ühtlustama
Administrative procedures should not just be simplified but also harmonised
Liikmesriikides kasutusel olevad erinevad menetlused tuleks omavahel võimalikult suures osas ühtlustada.
The various procedures in the Member States should be approximated to each other as closely as possible.
Pädevad asutused peavad tegema tõhusat koostööd
A good level of cooperation is needed between the various competent authorities
Kõnealune direktiiv moodustab osa suuremast haldusformaalsuste lihtsustamise projektist – Euroopa piirideta meretranspordiruumi loomisest.
This directive forms part of a larger administrative simplification project, namely the creation of a European maritime transport space without barriers.
Sellesse suuremasse tervikusse ei kuulu mitte ainult transport, vaid ka toll, tervishoid ohutus sadamates ja laevade pardal.
This larger whole covers not only transport but also customs, public health and safety in ports and on board ships.
Meetmete võtmisega ainult ühes valdkonnas ei ole võimalik saavutada soovitud tulemust.
Measures taken in one of these areas alone cannot achieve the desired outcome.
Seetõttu kutsub raportöör komisjoni üles tegelema selle paketi eri osadega võimaluse korral paralleelselt.
As your rapporteur, I therefore call on the Commission to roll out the various parts of this package as far as possible in parallel.
Õigusloome protsessi käigus on niisiis vaja, et komisjoni kolm asjakohast peadirektoraati (DG TAXUD, DG TREN ja DG SANCO) teeksid omavahel tõhusat koostööd.
During the legislative process it is therefore necessary for the Commission’s three relevant Directorates-General – DG TAXUD, DG TREN and DG SANCO – to cooperate effectively.
Euroopa piirideta meretranspordiruumi loomise eesmärgil soovitab raportöör tungivalt, et DG TADUX kohaldaks võimalikult kiiresti tolliseadustikku muudatust, nagu teatises lubatud.
Your rapporteur would urge DG TAXUD to implement as soon as possible the amendment of the Customs Code, as promised in the communication, with a view to establishing a European maritime transport space without barriers.
See muudatus peab aitama laevandusettevõtjatel kergemini saada loa saanud laevaliinide regulaarteenuste osutaja staatust, mis peaks oluliselt vähendama halduskoormust.
This amendment must make it easier for shipping companies to obtain the status of ‘authorised regular shipping service’, which should radically reduce the administrative burden.
Sellega seoses on samuti soovitav, et komisjon kasutaks nii transpordialastes õigusaktides kui ka mujal selliseid mõisteid, nagu „loa saanud ettevõtja” ja „loa saanud kaubasaatja”.
In that connection it is also advisable for the Commission to use terms such as ‘Authorised Economic Operator’ and ‘Authorised Consigner’ in transport legislation as elsewhere.
Ühine keel
A common language
Merelaevanduses põhjustavad keeleprobleemid tihti ebasoovitavaid viivitusi ja vääritimõistmist.
In maritime transport, language problems too often lead to undesirable delays and misunderstandings.
Võimalikult tõhusa suhtluse tagamiseks on hädavajalik kasutada ühte ühist keelt.
To ensure that communication is as efficient as possible, the use of a single common language is absolutely essential.
Selle punkti olulisuse rõhutamiseks viitab raportöör oma raportis Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1974. aasta SOLASe konventsioonile (rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel), kus sätestatakse töökeeleks inglise keel.
To stress this point, I refer in my report to the IMO’s SOLAS Convention (International Convention for the Safety of Life at Sea, 1974), which provides for the use of English as the working language.
Võrgustik SafeSeaNet kui andmevahetusplatvorm
SafeSeaNet as a data exchange platform
SafeSeaNet töötati välja seoses laevaliikluse seire direktiiviga ja siiani on see toiminud hästi.
SafeSeaNet was developed in connection with the Vessel Traffic Monitoring Directive and has since been shown to work well.
Seetõttu oleks arukas kasutada andmevahetusplatvormina just seda võrgustikku.
Accordingly it makes sense to use it as a data exchange platform.
Sel juhul sisestaksid teabe kogumisega tegelevad liikmesriikide pädevad asutused selle teabe SafeSeaNetti nii et need, kes seda teavet vajavad, saavad selle SafeSeaNetist kätte.
The information collected in a Member State by various competent authorities is then made available by these authorities in SafeSeaNet, so that those who need the information can call it up from SafeSeaNet.
Muidugi saab selline süsteem hästi toimida ainult siis, kui liikmesriigid võtavad juurdepääsu kontrollimiseks kasutusele tõhusa süsteemi.
Of course, such a system can only work well if the Member States provide an effective system of access control.
Süsteem kasutab tundlikku äriteavet, mida tuleb piisavalt kaitsta, et mitte põhjustada sadamatele, laevandusettevõtjatele ja muudele asjaomastele pooltele majanduslikku kahju.
The system works with commercially sensitive data, which need to be adequately protected to ensure that no economic harm is done to ports, shipping companies or other affected parties.
Andmete elektrooniline edastamise mõiste selgitus
Clarification of the term ‘electronic transmission of data’
Raportöör soovib, et direktiiv saaks lõpuks selgelt sõnastatud ning liikmesriigid ei saaks seda enam erinevalt tõlgendada.
As your rapporteur, I want to arrive ultimately at a clear directive which is not susceptible to varying interpretations by the Member States.
Seetõttu esitataksegi muudatusettepanek, mis sisaldab varasemast märksa selgemat andmete elektroonilise edastamise mõistet, mille alt jääb näiteks välja andmete edastamine faksi teel.
This is the aim of the amendment providing a rather clearer definition of 'electronic transmission’, thus excluding the use of fax transmission, for example.
FAL vormide esitamise kohustusest vabastamine
Exemption from the obligation to submit FAL forms
Komisjoni ettepaneku artikliga 8 vabastatakse Euroopa Ühenduse tolliterritooriumis asuvate sadamate vahel liiklevad laevad FAL vormide esitamise kohustusest.
Article 8 of the Commission proposal exempts ships moving between ports situated in the European Community’s customs territory from the obligation to submit FAL forms.
Raportööri arvamusel on see vajalik meede, kuid ta soovib seda edasi arendada ja arvesse võtta mitte ainult laeva lähte- või sihtsadamat, vaid ka laeva lasti.
Your rapporteur considers this to be a necessary measure, but wishes to take it further by considering not only the ship’s place of origin/destination but also its cargo.
Kui teatav osa lastist jääb tolliliidu territooriumile, st seda ei laadita maha kolmandas riigis, peaks olema võimalik vabastada selline last FAL vormi esitamise kohustusest.
If a certain proportion of the cargo remains within the customs union, i.e. it does not leave the ship in a third country, it should be possible for this cargo to be exempted from the requirement to submit FAL forms.
Lootsitasõidu luba
Pilotage Exemption Certificate
Lootsitasõidu luba võib muuta sadamatesse sisenemise kergemaks rannikulaevandusega tegelevatele laevade jaoks, mis külastavad korrapäraselt sama lähtekohta.
A Pilotage Exemption Certificate may simplify entry into ports for coastal shipping which regularly visits the same destination.
Muidugi võivad liikmesriigid kehtestada tingimusi, kuid need nõudmised ei ole sageli läbipaistvad ega proportsionaalsed.
Member States may of course impose conditions, but in many cases these requirements are not transparent or proportional.
Raportöör leiab, et neid küsimusi tuleks direktiivis käsitleda.
Your rapporteur considers that these issues should be addressed in this directive.
Direktiivi reguleerimisala laiendamine sisemaale
Extending the directive’s scope inland
Haldusformaalsuste lihtsustamine ja elektrooniline andmevahetus ei ole tähtis mitte ainult meresadamates asuvate laevade ja lastide jaoks.
Administrative simplification and electronic data exchange are not only important for ships and cargoes in seaports.
Samuti on vaja, et ühendus sisemaaga toimiks nii ladusalt kui võimalik.
It is also important for connections inland to run as smoothly as possible.
Raportöör kutsub komisjoni üles uurima võimalusi siseveesadamate kaasamiseks ning vajaduse korral võtma asjakohaseid meetmeid.
Your rapporteur calls on the Commission to investigate how inland ports can be involved, and where possible to take appropriate measures.
Muu hulgas tuleks uurida, kas jõgede infosüsteem (RIS) ühildub SafeSeaNeti ja muude elektrooniliste süsteemidega, millele direktiivis viidatakse.
These include considering whether the RIS (River Information System) is compatible with SafeSeaNet and the other electronic systems referred to in this directive.
2013. aasta kui jõustumise tähtaeg
2013 as deadline for entry into force
Raportööri arvamuse kohaselt tuleks viimaseks tähtajaks jätta 15. veebruar 2013.
As your rapporteur, I consider that the date of 15 February 2013 must be retained as the latest deadline.
See on ka paberivaba tolliliidu loomise tähtaeg (otsus 70/2008).
This is also the deadline for the creation of a paperless customs union (Decision 70/2008).
On soodne juhus, et need kaks tähtaega kokku langevad.
It is fortuitous that these two dates coincide.
Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas
on the proposal for a Council directive amending Directive 2006/112/EC on the common system of value added tax as regards the rules on invoicing
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse õigusakti eelnõusse tehtud muudatused paksus kaldkirjas.
In amendments by Parliament, amendments to the legislative proposal are highlighted in bold italics .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks õigusakti eelnõu ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti eelnõu osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Highlighting in normal italics is an indication for the relevant departments showing parts of the legislative text for which a correction is proposed, to assist preparation of the final text (for instance, obvious errors or omissions in a given language version).
Õigusakti eelnõuga muudetava õigusakti muudatusettepaneku päises märgitakse kolmandale reale kehtiva õigusakti pealkiri ja number ning neljandale reale viide muudetavale sättele.
The heading for any amendment to an existing act includes a third line identifying the existing act and a fourth line identifying the provision in that act which Parliament wishes to amend.
Kui Euroopa Parlament soovib muuta kehtivat sätet, mida õigusakti eelnõus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Passages in a provision of an existing act that Parliament wishes to amend, but that the draft act has left unchanged, are highlighted in bold .
Väljajäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
Any deletions that Parliament wishes to make in such passages are indicated thus: [...] .
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas
on the proposal for a Council directive amending Directive 2006/112/EC on the common system of value added tax as regards the rules on invoicing
(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)
(Special legislative procedure – consultation)
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2009)0021 );
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0021 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0078/2009 );
– having regard to Article 93 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0078/2009 ),
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust ( A7‑0065/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Legal Affairs ( A7‑0065/2010 ),