natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni;
– having regard to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR),
– võttes arvesse Stockholmi programmi
– having regard to the Stockholm Programme
Euroopa Liidu Nõukogu 3. märtsi 2010. aasta dokument nr 5731/10. ;
Council of the European Union document Nr. 5731/10 of 3 March 2010. ,
– võttes arvesse Lissaboni strateegiat ning ELi 2020. aasta strateegiat, mis on praegu väljatöötamisel;
– having regard to the Lisbon Strategy and the EU 2020 Strategy, which is currently under development,
– võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse võrdset kohtlemist sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust
– having regard to its resolution of 27 September 2007 on equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin
– võttes arvesse oma 14. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008
– having regard to its resolution of 14 January 2009 on the situation of fundamental rights in the European Union 2004-2008
– võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta
– having regard to its resolution of 6 May 2009 on the active inclusion of people excluded from the labour market
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0371 ;
Texts adopted of that date, P6_TA(2009)0371 ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009
– having regard to its resolution of 10 February 2010 on equality between women and men in the European Union – 2009
Sellel kuupäeval vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0021 . ;
Texts adopted of that date, P7_TA(2010)0021 . ,
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A7‑0221/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7‑0221/2010 ),
A. arvestades, et kuigi Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas on sätestatud väärtused, millele on EL rajatud, ei saa praktikas kõik Euroopa Liidus elavad inimesed, eriti rahvusvähemusrühmadesse kuuluvad naised, kaasa arvatud need, kes on vägivalla, inimkaubanduse ja vaesuse ohvrid, Euroopa Liidu põhiõiguste hartast täiel määral kasu; arvestades lisaks, et need väärtused on ühised kõikide liikmesriikide ühiskondadele, milles valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus;
A. whereas the Treaty on European Union and the Charter of Fundamental Rights of the European Union set out the values on which the EU is founded, but whereas in practice not all people living in the EU benefit fully from the Charter of Fundamental Rights , especially women belonging to ethnic minority groups , including those who are victims of violence, trafficking and poverty; whereas, furthermore, these values are common to the societies of all the Member States , in which pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men prevail,
B. arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 keelatakse igasugune diskrimineerimine rahvusvähemusse kuulumise alusel; arvestades siiski, et paljud Euroopa Liidus elavad rahvusvähemuste kogukonnad on veel diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse ja eraldamise ohvrid;
B. whereas Article 21 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union prohibits any discrimination based on membership of a national minority; whereas, however, numerous ethnic minority communities living in the EU are still victims of discrimination, social exclusion and segregation,
C. arvestades, et võrdne kohtlemine on kõikide põhiõigus, mitte eesõigus, ja sallivus peaks olema üldine eluhoiak, mitte eelis, mis on tagatud ainult mõnedele; arvestades, et kõikide diskrimineerimise vormide vastu peab võitlema võrdse jõuga;
C. whereas equal treatment is a basic right, not a privilege, of all citizens, and whereas tolerance should be a general attitude to life, not a favour granted to some; whereas all forms of discrimination must be fought with equal intensity,
D. arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvad naised on ebasoodsamas olukorras mitte ainult enamiku naistega, vaid ka rahvusvähemustesse kuuluvate meestega võrreldes;
D. whereas ethnic minority women are disadvantaged not only in comparison with majority women, but also in comparison with ethnic minority men,
E. arvestades, et ELi terviklik lähenemisviis on ülimalt oluline rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalse integreerimise ühtse poliitika jaoks, mis hõlmab diskrimineerimise vastu võitlemise meetmeid, mis võimaldavad saada eluaset, töökohta, haridust, kasutada tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid ning kindlustavad põhiõiguste austamist;
E. whereas an integrated EU approach is crucial for a coherent policy on the social inclusion of ethnic minority women, including measures that combat discrimination and help provide access to housing, employment, education, health care and social services, and foster respect for fundamental rights,
F. arvestades, et rahvusvähemusrühmade kohta puudub üldiselt tunnustatud õiguslik määratlus; arvestades, et ELi poliitika aluseks peaksid olema vastastikusel austusel, mõistmisel ja tunnustamisel põhinevad võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtted, mis kehtivad kõikide ELi elanike jaoks võrdselt ega sõltu nende päritolust;
F. whereas there is no universally accepted legal definition of ethnic minority groups; whereas the principles of equal opportunities and equal treatment based on mutual respect, understanding and acceptance should be a cornerstone of the EU’s policies in respect of all its inhabitants, regardless of their background,
G. arvestades, et kõikide inimeste võrdne ligipääs heatasemelisele haridusele aitab paremini pääseda tööturule ja parandab üldist elukvaliteeti; arvestades, et mõnedes liikmesriikides ei ole rahvusvähemuste kogukonnad täiel määral ja võrdselt kaasatud tavaharidussüsteemi; arvestades, et demokraatliku ja eelarvamusteta ühiskonna arengu tagamiseks ELis peab haridussüsteem kandma edasi selliseid väärtusi nagu sallivus ja võrdsus;
G. whereas equal access for all to quality education enhances labour market inclusion and overall quality of life; whereas, however, in some Member States ethnic minority populations are excluded from full and equal participation in mainstream education systems; whereas, in order to ensure the development of a democratic, open-minded society within the EU, education systems must transmit the values of tolerance and equality,
H. arvestades, et kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitikat parandab suurem keskendatus soolise võrdõiguslikkuse põhimõttele, mis on hädavajalik selleks, et tagada naissoost sisserändajate erivajadustega arvestamine;
H. whereas integration policies for third country nationals benefit from a stronger gender perspective, which is essential in order to ensure that the specific needs of women belonging to ethnic minority groups are taken into account,
I. arvestades, et sisserännu- ja varjupaigapoliitika ning vastavad õigusaktid peaks edendama rahvusvähemusrühmade naiste kaasamist;
I. whereas immigration and asylum policies and legislation should promote the inclusion of women belonging to ethnic minority groups,
J. arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalse kaasamise küsimuses on vaja täpsema suunitlusega lähenemist, mis aitab vältida mitmekordset diskrimineerimist, stereotüüpide loomist, häbimärgistamist ja etnilist eraldamist;
J. whereas a targeted approach to the social inclusion of women belonging to ethnic minorities is needed in order to avoid multiple discrimination, stereotyping, stigmatisation and ethnic segregation,
K. arvestades, et kultuuri, tavade ja/või usundiga seotud erinevused ei tohiks olla takistuseks rahvusvähemuste hulka kuuluvate naiste kaasamisele;
K. whereas differences in culture, tradition and/or religion should not act as obstacles to the inclusion of women belonging to ethnic minority groups ,
L. arvestades, et eristatud andmete kogumine on naiste ja rahvusvähemuste inimõiguste kaitsmise ning edendamise eeltingimus; arvestades, et statistika puudumise tõttu ei ole paljusid probleeme võimalik tuvastada, mis tähendab, et ei töötata välja täpse suunitlusega poliitikat;
L. whereas collecting disaggregated data is a prerequisite for protecting and promoting the human rights of women and ethnic minorities, and whereas, owing to the absence of statistics, many problems remain impossible to identify, meaning no targeted policy is adopted,
M. arvestades, et on olemas suur hulk sobivaid meetmeid ja poliitikavaldkondi, tagamaks rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste kaasamine, kuid siseriiklikul tasandil on nende rakendamises vajakajäämisi ja ELi tasandil puudub koordineerimine;
M. whereas there is a wide range of suitable instruments and policies available for ensuring the inclusion of women belonging to ethnic minority groups, but whereas there is an implementation gap at national level and a lack of coordination at EU level,
N. arvestades, et enamikel juhtudel diskrimineeritakse rahvusvähemusrühmadesse kuuluvaid naisi mitmekordselt, samuti on nad vähem kaitstud sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse ja inimõiguste äärmuslike rikkumiste (näiteks inimkaubanduse ja sundsteriliseerimise) eest kui tavaühiskonna naised või vähemusrühmadesse kuuluvad mehed;
N. whereas in the majority of cases women belonging to ethnic minority groups face multiple discrimination and are more vulnerable to social exclusion, poverty and extreme human rights violations, such as trafficking in human beings and coercive sterilisation, than the women belonging to mainstream society and minority group men,
O. arvestades, et paljude rahvusvähemustesse kuuluvate naiste madalam sotsiaalmajanduslik seisund viib praktikas nende põhiõiguste piiramiseni ja ressurssidele, sealhulgas reproduktiiv- ja seksuaaltervishoiu ressurssidele juurdepääsu puudumiseni ning teeb kaasamise protsessi raskemaks;
O. whereas the lower socio-economic status of many ethnic minority women translates in practice into limitations on the exercise of their fundamental rights and lack of access to resources, including reproductive and sexual health resources, and makes the inclusion process more difficult,
P. arvestades, et naiste tervislik seisund ei mõjuta mitte ainult nende oma tervist, vaid ka nende laste tervist;
P. whereas the health status of women affects not only their own health but that of their children,
Q. arvestades, et naiste aktiivsel osalemisel ühiskonnas ja nende edukal kaasamisel on positiivne mõju nende lastele ja tulevastele põlvkondadele;
Q. whereas women’s active participation in society and the successful inclusion of women will have a positive effect on their children and on future generations,
R. arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalne tõrjutus võib tuua kaasa raskusi majandusliku sõltumatuse vallas, mille tulemusel võivad avalik-õiguslikele ja kogukondade eelarvetele tekkida olulised otsesed ja kaudsed kulud;
R. whereas social exclusion of women belonging to ethnic minorities can lead to difficulties in respect of economic independence, which may result in direct and indirect costs for the community and public budgets,
S. arvestades, et rahvusvähemusrühmadesse kuuluvad naised on vähem kaitstud meeste vägivalla ja ekspluateerimise eri vormide eest, kui nad on vähem integreerunud kui ühiskonna põhiosa naised;
S. whereas women from ethnic minority groups are more vulnerable to the different forms of male violence and exploitation when they are less integrated than women belonging to mainstream society,
1. rõhutab, et rahvusvähemusrühmade jaoks puudub üldiselt tunnustatud õiguslik määratlus ja et see mõiste hõlmab erinevate rahvusrühmade väga erinevat olukorda ELi liikmesriikides;
Stresses that there is no universally accepted legal definition of ethnic minority groups, and that this concept covers a wide range of situations faced by different ethnic groups within the EU Member States;
9. kutsub komisjoni üles edendama Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Integratsioonifondi ning siseriiklike sotsiaalfondide kaudu ettevõtlusvõimalusi, mis on konkreetselt mõeldud rahvusvähemusrühmadest pärit naistele, aidates korraldada ettevõtlusalaseid seminare ja töötubasid ning reklaamides arendusprojekte;
Calls on the Commission, through the European Social Fund and the European Integration Fund, and on the Member States, through national social funds, to promote entrepreneurship opportunities specifically aimed at women from ethnic minority groups, by facilitating entrepreneurship seminars and workshops and publicising development projects;
Käesoleva raporti eesmärk on anda hinnang rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalse integreerimise poliitikale ELis, tuua välja valdkonnad, kus see toimib ning juhtida tähelepanu probleemidele, et leida lahendusi.
This report aims to evaluate social integration policies in the EU for women belonging to ethnic minority groups and to highlight where this works and where there are problems to help identify solution.
Vastavalt käesoleva raporti pealkirjale võib eristada kolme peamist aspekti, mida siin käsitletakse:
In order to consider the themes covers by the title of this report, there are three key aspects that are considered:
Integratsioonipoliitika roll Euroopa Liidus
Role of integration policies in the European Union
Naiste roll rahvusvähemustes
Role of women in ethnic minorities
Soolise võrdõiguslikkuse poliitika
Gender equality policy
Me elame mitmekultuurilises ühiskonnas, kuhu kuuluvad mitmed selgepiirilised kultuurilised, etnilised ja usulised kogukonnad.
We live in a multicultural society, which includes several distinct cultural, ethnic and religious communities.
Tõhusaks integratsiooniks on vaja ühitada eri vajadusi ja nõudmisi, mis võivad vahel olla omavahel vastuolus.
In order to achieve an effective integration, different needs and demands, sometimes even conflicting with each other, should be reconciled.
Seetõttu on ülimalt oluline teha need nõudmised kindlaks ning leida viise nende ühitamiseks, et saaks rahuldada rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste õiguspäraseid soove, ilma et läheks kaotsi nende rahvusrühma ühtsus ja järjepidevus.
Therefore, it is crucial to identify those demands and to find the ways to reconcile them in order to satisfy legal aspirations of women belonging to ethnic minorities without losing the unity and continuity of their ethnic group.
Sotsiaalset integratsiooni võib mõista kui juurdepääsu tagamist ressurssidele, osalemisele ja kuuluvusele.
Social integration can be understood as ensuring access to resources, participation and belonging.
Sotsiaalse integratsiooni poliitikaga kehtestatakse tingimused, mis mõjutavad laialdaselt võimet tulla toime probleemide ja takistustega, saavutada osalus ja juurdepääs ning luua kuuluvuse tunne.
Social integration policy sets conditions which broadly affect the capacity to cope with problems and barriers, to achieve participation and access, and to create a sense of belonging.
Sotsiaalse integratsiooni poliitika ei hõlma mitte ainult õigusakte, vaid ka mitmesugust halduslikku ja vabatahtlikku tegevust.
Social integration policy includes not only legislative instruments, but also wide range of administrative and voluntary activities.
Euroopa Liidus puudub õiguslikult siduv ELi sotsiaalse integratsiooni poliitika põhiliselt seetõttu, et integratsiooniga tegelemine on liikmesriikide kohustus.
There is no legally binding EU policy on social integration at the European Union, mainly because the integration is the responsibility of the Member States.
Kuid integratsioonipoliitika on muutunud ELi tasandil üha tähtsamaks ning tehakse jõupingutusi ühise lähenemisviisi väljatöötamiseks integratsiooni küsimustele ühtses Euroopa raamistikus.
However, integration policy has become increasingly important at the EU level and there are efforts to develop a common approach for integration within a coherent European framework.
Integratsiooni Euroopa Liidu liikmesriikides tuleb vaadelda Euroopa kodakondsuse vaatenurgast.
Integration within the Member States of the European Union shall be seen from the perspective of the European citizenship.
Tuleks rõhutada, et ELi struktuur põhineb kodakondsusel ning võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõttel.
It should be emphasized that the structure of the EU is based on the citizenship and the principle of equal opportunities and non-discrimination.
Kuid need ELi eeskirjad ja põhimõtted kehtivad enamasti ainult ELi kodanike kohta, kes on samal ajal ka liikmesriigi kodanikud.
However, those EU rules and principles are applied, in majority of cases, only to EU citizens who are simultaneously citizens of the Member States.
Käesoleva raporti kontekstis tähendab see, et väljakujunenud vähemuste liikmeid, kes on saanud endale kodaniku õigusliku seisundi, kaitsevad Euroopa Liidu eeskirjad ja põhimõtted.
In view of this report, it means that minorities which are settled and have acquired a legal status of a citizen are protected by the rules and principles of the European Union.
Kuid mis saab ELi suhteliselt hiljuti saabunud inimestest, nt sisserändajatest, kes ei ole veel saanud ühegi liikmesriigi kodanikuks?
But what about people who have arrived to the EU relatively recently, i.e., migrants, and have not become citizens of any of the Member State yet?
Neid ei kaitse ELi õigusaktid, nagu näiteks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 19 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 13) või nõukogu direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust.
They are not protected by the EU instruments, such as Article 19 of the Treaty on the Functioning of the European Union (ex Article 13 TEC), Council Directive 2000/43/EC on implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin.
ELi sisserännet käsitlevates õigusaktides antakse neile küll teatavad õigused näiteks tööturu, sotsiaalsete õiguste ja õigusliku integratsiooni vallas.
There are certain rights conferred on them by the EU instruments related to immigration concerning the areas such as the labour market, social rights, and legal integration.
Kuid järjepidevat ELi poliitikat sisserändajate integreerimiseks ei ole veel leitud.
However, a consistent EU policy on integration of migrants has not yet been found.
Enamgi veel – naissoost sisserändajaid (ja väljakujunenud vähemustesse kuuluvaid naisi) kaitsevad rahvusvahelise õiguse üldpõhimõtted ja õigusaktid.
Moreover, migrant women (as well as women belonging to settled minorities) are protected by general principles and legal instruments of international law.
Kuid küsimus on selles, kas see on piisav ning ELi tasandil ei ole vaja enam edasisi meetmeid võtta.
But the question is if it is sufficient and no further action should be taken at the EU level?
Eelnimetatut arvesse võttes on selge, et tuleks pöörata tähelepanu võimalikele erinevustele väljakujunenud ehk traditsiooniliste vähemuste ning hiljuti kujunenud vähemuste, nagu sisserändajatele vahel.
Taking into account the above mentioned one can see that the attention should be drawn to possible differences between settled or tradition minorities and newly established minorities, such as migrants.
Käesolevas raportis uurib raportöör, kas ELi tasandil tuleks võtta konkreetseid meetmeid, et võimaldada rahvusvähemustesse kuuluvate naiste paremat integratsiooni.
In the report the rapporteur examines if there should be a specific action necessary to be taken at the EU level in order to enable better integration of women belonging to ethnic minorities.
Kui see osutub vajalikuks, siis millised need meetmed olema peaksid?
If yes, in what form should this action be taken.
Kas tuleks liikmesriikide vahel vahetada parimaid tavasid ja/või teavet või peaks kehtestama siduvad õigusaktid?
Should it be sharing of best practice/information among the Member States or should it be binding legislation.
Veel üks võimalus, kuidas EL saaks integratsioonipoliitikat selgitada ja paremini struktureerida, võiks olla ELi juhendite koostamine, mis aitaksid liikmesriikidel tagada rahvusvähemustesse kuuluvatele naistele juurdepääs 1) haridussüsteemile, 2) tervishoiusüsteemile, 3) pikaajalise hoolduse süsteemile, 4) sotsiaalsetele hüvedele, 5) tööhõivele ja/või rahalisele abile.
Another possibility for the EU to clarify and better frame the integration policies could be to draft EU guidelines to help the Member States to enable women from ethnic minorities to have access to 1) the education system, 2) the healthcare system, 3) the long term care system, 4) social benefits, 5) employment and/or 6) financial assistance.
Rahvusvahelises õiguses puudub rahvus- ja etniliste vähemuste ühine õiguslik definitsioon.
There is no a common legal definition of national or ethnic minorities in international law.
Kui Euroopa Nõukogu räägib oma dokumentides
European Charter for Regional or Minority Languages and the
Regionaalsete keelte ja vähemuskeelte Euroopa harta ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovitus nr 1201 (1993). rahvusvähemustest, siis viitab ta „isikute rühmale riigis, kes: elunevad selle riigi territooriumil ning selle riigi kodakondsust omavaid isikuid, säilitavad pikaajalised, kindlad ja kestvad sidemed selle riigiga, näitavad üles erinevaid etnilisi, kultuurilisi, usulisi või keelelisi omadusi, on küllaldaselt esindatud, kuigi väiksemal hulgal kui ülejäänud selle riigi või selle riigi piirkonna rahvastik, tegutsevad, ajendatuna huvist hoida alal seda, mis moodustab nende ühtse identiteedi, sealhulgas nende kultuuri, traditsioonid, usu või nende keele.”
Recommendation 1201 (1993) of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe refers to ‘a group of persons in a state who reside on the territory of that state and are citizens thereof, maintain longstanding, firm and lasting ties with that state, display distinctive ethnic, cultural, religious or linguistic characteristics, are sufficiently representative, although smaller in number than the rest of the population of that state or of a region of that state, are motivated by a concern to preserve together that which constitutes their common identity, including their culture, their traditions, their religion or their language.’
Nagu sellest mõistest näha, viitab Euroopa Nõukogu väljakujunenud vähemustele või väljakujunenud vähemustesse kuuluvatele inimestele, kes on juba omandanud Euroopa Liidu kodakondsuse ja keda seetõttu kaitseb ELi seadus.
As one can see from this definition, the Council of Europe refers to settled minorities or people belonging to settled minorities who have already acquired the citizenship of the European Union and are thus protected by the EU law.
Sellegi poolest – heade suhete loomiseks ja suhtumise muutmiseks ei piisa ainult õigusloomest.
However, legislation alone cannot create good relations and change attitudes.
Kuid selle abil saab siiski kehtestada aktsepteeritava käitumise normid ja pakkuda hüvitust nendele, kes on ebaõigluse all kannatanud.
But it can set clear standards of acceptable behaviour and provide redress for those who have suffered injustice.
Selliseid rühmi, kes ei ole veel vastuvõtjariigis välja kujunenud, on raskem määratleda.
It is more difficult to define groups which have not been settled in the host country.
Rühma võiks nimetada rahvusrühmaks, kui see on muust ühiskonnast eraldi ning seda seovad omavahel ühised sidemed, näiteks keel, rahvus, kultuur, märgatavad nn rassilised näitajad ja ühine ajalugu.
A group could be referred to as an ethnic group if, in a larger society, it is set apart and bound together by common ties, including language, nationality, culture, perceived ‘racial’ characteristics, and a shared history.