natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15. usub kindlalt, et finants-, tööhõive- ja sotsiaalhoolekandesüsteemide tiheda seotuse tõttu peab mikrokrediidi algatusega ELi tasandil kaasnema poliitika riiklikul tasandil, näiteks koolitused, juhendamine ja suutlikkuse tõstmine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama innovatiivsete meetodite uurimist mikrokrediidi tagamiseks ja riski maandamiseks; usub, et vaja on ulatuslikku parimate tavade vahetust;
Strongly believes that, as a result of the interrelation of financial, employment and social welfare systems, the micro-credit initiative at EU level has to be complemented by policies at a national level, such as training, coaching and capacity building; calls on the Commission and the Member States to pursue further research on innovative techniques for safeguarding and risk mitigation of micro-credits; believes that an extensive exchange of best practices is required;
4. nõuab ülimate jõupingutuste tegemist, et vähendada mikroettevõtete halduskoormust range miinimumini, ja palub komisjonil vastavalt tegutseda;
Calls for the utmost efforts to be made to reduce the regulatory burden on micro-businesses to the strict minimum and asks the Commission to act accordingly;
(Algatus – kodukorra artikkel 39)
(Initiative - Rule 39 of the Rules of Procedure)
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval majandus- ja rahanduskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Women's Rights and Gender Equality calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine mikro- ja väikeettevõtetes, üksikettevõtjana ja pereettevõtetes annab naistele võimaluse parandada oma majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning võimaldab kombineerida töö- ja pereelu;
A. whereas self-employment through micro, small, individual or family businesses gives women the opportunity to improve their status in economic and social terms and the possibility to combine professional and family life,
B. arvestades, et väikelaenude ebapiisav pakkumine on ettevõtlust alustavatele naistele peamine takistus;
B. whereas an insufficient supply of micro-loans is a major obstacle to women starting their own businesses,
C. arvestades, et mikrokrediidi andmine on oluline naiste staatuse parandamise vahend, eriti ametlikust majandustegevusest kõrvale jäetud naiste puhul, mis võimaldab naistel tegevust alustada, julgustab naisettevõtlust, annab tööturule ligipääsu, võimaluse seal aktiivselt ja jätkuvalt osaleda ja aitab majanduslikult sõltumatuks saada ning seetõttu pole see ainult ettevõtluse ega majandusliku kasvu, vaid ka eneseteostuse ja sotsiaalse kaasamise küsimus ning vaesuse vastane meede;
C. whereas the provision of micro-credits is an important tool to improve the status of women, especially those excluded from the formal economy, giving women a start-up possibility, encouraging female entrepreneurship, access to, active participation in and continuing presence on the labour market, helping them to become economically independent and is therefore not only an issue of entrepreneurship and economic growth but also of personal fulfilment, social inclusion and a measure against poverty,
D. arvestades, et mikrokrediit pakub naistele sotsiaalse arengu võimalust, muutes seeläbi sugupooltevahelisi suhteid;
D . whereas micro-credits offer women a chance for social development, thus changing gender relationships,
E. arvestades, et vaestele naistele mikrokrediidi andmise üks otseseid tagajärgi on investeerimine nende laste haridusse, andes seeläbi tulevastele põlvkondadele võimaluse paremini elada,
E . whereas one of the direct consequences of granting micro-credits to poor women is investment in their children’s education, thus giving the future generations the opportunity to live a better life,
4. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühendama mikrokrediiti käsitlevad tegevusplaanid konkurentsivõime tõstmise kavadega eriti naiste ja noorte juhitavate ettevõtete puhul, keskendudes seadmetele ning uute info- ja sidetehnoloogiate kasutamisele;
Calls on the Commission and the Member States to link micro-credit schemes with schemes to improve competitiveness, particularly for undertakings run by women and young people, placing the emphasis on their equipment and the use of new information and communication technologies;
7. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles mikrokrediidi statistika esitamist standardima, sealhulgas koguma ja analüüsima andmeid, mis on liigendatud soo, vanuse ja etnilise päritolu põhjal;
Calls on the Commission and the Member States to standardise the statistical presentation of micro-credits, including the collection and analysis of data broken down according to gender, age and ethnic origin;
9. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama varem mikrokrediiti saanud edukaid naisi finantsühistute asutamisel, et pakkuda mikrokrediiti teistele naistele.
Calls on the Commission and Member States to support former successful women beneficiaries of micro-credit in setting up financial cooperatives in order to offer micro-credits to other women.
Ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu meetmete vastastikune täiendavus ja kooskõlastamine
on complementarities and coordination of cohesion policy with rural development measures
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonI ARVAMUS............................13
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...13
– võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ja eelkõige selle artiklit 9
– having regard to Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
ELT L 210, 31.7.2006, lk 25. ;
OJ L 210, 31.7.2006, p 25. , with particular reference to Article 9 thereof,
ELT L 277, 21.10.2005, lk 1. ;
OJ L 277, 21.10.2005, p 1. ,
ELT L 291, 21.10.2006, lk 11. ,
OJ L 291, 21.10.2006, p 11. ,
– võttes arvesse Euroopa Liidu ja territoriaalset tegevuskava ning territoriaalse tegevuskava esimest rakenduskava;
– having regard to the EU Territorial Agenda and the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda,
– võttes arvesse komisjoni tegevust territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva rohelise raamatu koostamisel;
– having regard to the preparation by the Commission of a Green Paper on territorial cohesion,
– võttes arvesse Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku (ESPON) uuringut „Ruumilise arengu tulevikukontseptsioon – Euroopa territoriaalse arengu mudelid”;
– having regard to the report by the European Spatial Planning Observation Network (ESPON) entitled 'Territorial futures: Spatial scenarios for Europe',
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust ( A6‑0042/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0042/2009 ),
A. arvestades, et maapiirkonna mõiste on määratlenud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, kelle määratlus hõlmab näitajaid nagu väiksem asustustihedus ning teenustele juurdepääsu puudumine, ning arvestades, et seda määratlust kasutab komisjon nende piirkondade arengueesmärkide määramiseks ja kavandamiseks;
A. whereas what constitutes a rural area has been defined by the Organisation for Economic Cooperation and Development , its definition incorporating characteristics such as low population density and lack of access to services, and whereas this definition is used by the Commission in order to identify and outline development objectives for these areas,
B. arvestades, et maapiirkonnad erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt, ning arvestades, et kuigi mõnes piirkonnas ja liikmesriigis on maapiirkondades toimunud demograafiline ja majanduslik kasv, lahkuvad paljude kõnealuste piirkondade elanikud linnapiirkondadesse või püüavad ümber õppida, mis tekitab maapiirkondadele tohutuid probleeme;
B. whereas rural areas differ greatly from Member State to Member State and whereas, while rural areas in some regions and Member States have experienced demographic and economic growth, the inhabitants of many of these areas are migrating to urban areas or are seeking to retrain, thus creating immense challenges for rural areas,
C. arvestades, et maapiirkonnad hõlmavad ELi territooriumist kuni 80%;
C. whereas rural areas account for up to 80% of EU territory,
D. arvestades, et selliste piirkondade vajadused, millest olulise osa moodustab maapiirkond ja millel on neid ümbritsevate linnapiirkondadega sarnane majandusstruktuur, erinevad selliste piirkondade vajadustest, mis oma olemuselt on enamjaolt maapiirkonnad, äärealad või eraldatud alad;
D. whereas the needs of intermediate rural areas, which are characterised by an economic structure similar to that of the urban areas adjacent to them, differ from those of areas that are predominantly rural, peripheral or isolated,
E. arvestades, et liidu üks eesmärk on majandusliku ja sotsiaalse arengu ning tööhõive kõrge taseme edendamine ning tasakaalustatud ning jätkusuutliku arengu saavutamine;
E. whereas one of the Union’s aims is to promote economic and social progress and a high level of employment and to achieve balanced and sustainable development,
F. arvestades, et ELi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust võib suurendada majanduse arengu, töövõimaluste edendamise kaudu maa- ja linnapiirkondades ning võrdse juurdepääsu tagamisega avalikele teenustele;
F. whereas the economic, social and territorial cohesion of the EU can be enhanced through economic development, promotion of employment opportunities in rural and urban areas , and ensuring equal access to public services,
G. arvestades, et 2007.–2013. aasta struktuuripoliitika reformi raames muudeti fondide struktuuri ning nende kaudu antavate toetuste jagamise põhimõtteid ning loodi uus Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond, mis on seotud ühise põllumajanduspoliitikaga ning on lahutatud ühtekuuluvuspoliitikast;
G. whereas the reform of structural policy for the period 2007-2013 brought with it changes to the structure of the Funds and the basis for the allocation of assistance under this policy, and the establishment of a new European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) linked to the common agricultural policy (CAP) and disconnected from cohesion policy,
H. arvestades, et LEADERi programmid on varem juba näidanud, kuidas maaelu arengut saab regionaalpoliitika vahenditega edukalt edendada;
H. whereas the LEADER programmes have in the past already shown how rural development can be successfully promoted through regional policy instruments,
I. arvestades, et Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi edukaks toimimiseks on vaja tagada Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist ja struktuurifondidest kaasrahastatavate meetmete vastastikune täiendavus, ja seega tuleb asjakohaselt kooskõlastada erinevatest fondidest, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist ja Euroopa Sotsiaalfondist eraldatavat abi ning tagada fondide vastastikune täiendavus;
I. whereas it is of key importance to the EAFRD's success to ensure mutual complementarity between activities co-financed under the EAFRD and those co-financed under the structural funds, and thus for the assistance under the various funds, in particular the European Fund for Regional Development (ERDF), the Cohesion Fund (CF) and the European Social Fund (ESF), to be suitably coordinated and for the complementarity of those funds to be ensured,
J. arvestades, et Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi loomine, maaelu arengu rahastamisvahendite lahutamine ühtekuuluvuspoliitika kohaldamisalast ja laiem regionaalarengu perspektiiv ei tohi tekitada ohtu, et mõnda eesmärki (näiteks keskkonnakaitse, transport ja haridus) kas rahastatakse kahekordselt või ei rahastata üldse;
J. whereas the establishment of the EAFRD , the separation of rural development funding from the scope of cohesion policy and a broader regional development perspective must not result in some objectives (for example, environmental protection, transport and education) being either duplicated or omitted altogether,
K. arvestades, et vahendite alaline ümberpaigutamine Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) vahel põhjustab ebakindlust planeerimisel nii põllumajandustootjate kui maaelu arenguprojektide edendajate jaoks;
K. whereas the permanent transfer of funds between the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) and the EAFRD leads to planning insecurity for both farmers and rural development project promoters;
L. arvestades, et eelarvepiirangute tõttu on olemas oht, et Euroopa Regionaalarengu Fondi raames eraldatavaid vahendeid kasutatakse suures osas majandusliku konkurentsivõime tõstmiseks tähtsamates linnakeskustes või kõige kiiremini arenevates piirkondades ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi vahendeid kasutatakse peamiselt põllumajanduse konkurentsivõime tõstmiseks, mis on endiselt maapiirkondade arengu mootor, ja suunatakse ka maapiirkondade mittepõllumajandusliku tegevuse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengu toetamiseks, mistõttu on vajalik tihedam kooskõlastamine, et tagada kõigi valdkondade kaetus;
L. whereas, in view of budgetary constraints, there is a risk that funding available under the ERDF will be used to a large extent to boost economic competitiveness in larger urban centres or the most dynamic regions, while EAFRD financing will be focused on improving the competitiveness of agriculture, which continues to be the motor of rural areas, and will also be targeted on support for non-agricultural activities and the development of SMEs in rural areas, thanks to which there is a need for closer coordination to ensure that no areas are left without coverage,
M. arvestades, et VKEdel ja eriti mikroettevõtetel ning käsitööettevõtjatel on peamine roll maapiirkondades sotsiaalse ja majandusliku tegevuse säilitamisel ning nende stabiilsuse tagamisel;
M. whereas SMEs, especially microbusinesses and craft undertakings, have a key role to play in preserving social and economic activity in the countryside and ensuring its stability,
N. arvestades, et maaelu arengu poliitika eesmärgid ei peaks olema vastuolus Lissaboni strateegia eesmärkidega, eeldusel, et maaelu areng põhineb suhtelise konkurentsivõime mehhanismi rakendamisel (parem kulutasuvus), eelkõige kohaliku toidu töötlemisel ning seoses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning infrastruktuuri ja teenuste, nagu turismi, hariduse ja keskkonnakaitse arendamisega;
N. whereas rural development policy objectives need not be contrary to the Lisbon goals provided that this development is based on the application of the relative competitiveness mechanism (better cost-effectiveness), in particular in local food processing and in relation to the development of Small and Medium Enterprises (SMEs) and of infrastructure and services, such as tourism, education and environmental protection,
2. on veendunud, et kuna Euroopa Liidu maapiirkondade vahel, mis esindavad ligikaudu kuni 80% selle territooriumist, on liikmesriigiti märkimisväärseid erinevusi, tuleb nende piirkondade jätkusuutliku arengu soodustamiseks võtta vastu ja rakendada kohandatud ja integreeritud lähenemisviisi, mis on suunatud praeguse ebavõrdsuse kaotamisele ja millega edendatakse majanduse dünaamilisust linna- ja maapiirkondades; rõhutab vajadust jaotada vastavatele meetmetele piisavalt vahendeid;
Considers that, in view of the major differences between rural areas in the various Member States and because such areas account for up to 80% of EU territory, it is necessary to adopt and implement a suitably targeted and integrated approach for the sustainable development of such areas, , aiming at levelling the existing inequalities and promoting economic dynamism of urban and rural areas; underlines the need to allocate adequate funding to the corresponding actions;
8. rõhutab ühtlasi, et oluline on hinnata alternatiivse majandustegevuse valdkondi ja neist valdkondadest tulenevaid elanike tööalase tegevuse mitmekesistamise võimalusi;
Also stresses the importance of assessing areas of alternative economic activity and the opportunities arising from those areas for diversification of the population´s occupational activities;
14. kutsub komisjoni ja liikmesriike ning piirkondlikke ametiasutusi üles tagama VKEde, mikroettevõtete ja käsitööettevõtjate esindusorganisatsioonide otsene osalemine, et määrata prioriteedid nende ettevõtete vajaduste ja ootuste parimaks täitmiseks;
Calls on the Commission, the Member States and the regional authorities to ensure the direct participation of the organisations representing SMEs, microbusinesses and craft undertakings, in order to identify those priorities with a view to responding in the best way possible to those enterprises' needs and expectations;
16. tuletab meelde, et liikmesriike on kutsutud üles valmistama praeguseks programmiperioodiks ette kaks strateegilist dokumenti: maaelu arengu riiklik strateegiakava (EAFRD) ning riikide regionaalpoliitika strateegiline raamistik (struktuurifondid); tuletab meelde, et liikmesriikidel paluti kasutada koostoimet ning looma eri fondide vahel koordinatsioonimehhanisme; tunneb siiski kahetsust, et selles protsessis pandi rõhk peamiselt pigem eri fondide ja programmide eristamisele kui nende koostoime tekitamisele;
Recalls that the Member States have been called upon to prepare, for the current programming period, two strategic documents: a National Strategy Plan for rural development (EAFRD) and a National Strategic Reference Framework for regional policy (Structural Funds); recalls that the Member States have been asked to mobilise synergies and set up operational coordination mechanisms between the various funds; regrets, however, that in this process the emphasis was mainly placed on ensuring the demarcation of the various funds and programmes, rather than creating synergies from them;
18. tunnistab, et maaelu arengu poliitika esmaülesanne on elanikkonna jätkuv hoidmine maapiirkonnas ja neile korraliku elatustaseme tagamine;
Recognises that the primary role of rural development policy is to continue to maintain the population of the countryside and ensure a decent standard of living for this rural population;
25. on seisukohal, et struktuuripoliitika ja maaelu arengu meetmete kooskõlastamine võimaldab teostada suurema Euroopa lisandväärtusega projekte; näeb selles võimalust maapiirkondade pikaajaliseks edendamiseks, näiteks infrastruktuuri meetmete või keskkonnakaitse meetmete kaudu;
Takes the view that the coordination of structural policy and rural development measures allows projects with greater European added value to be undertaken; sees in that an opportunity for long-term enhancement of rural areas, for example through infrastructural or environmental protection measures;
29. palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta maapiirkondi ELi poliitikas süstemaatiliselt arvesse ning toetada sobival viisil inimkapitali arendamise projekte, pöörates eelkõige tähelepanu maapiirkondade põllumajandus- ja mittepõllumajandusettevõtjate koolitusvõimalustele, keskendudes eelkõige noortele naistele, et edendada tööhõivet ja töökohtade loomist;
Calls on the Commission and the Member States to take systematic account of the countryside in EU policies and to provide appropriate support for projects to develop human capital, in particular through the provision of training opportunities for agricultural and non agricultural entrepreneurs in rural areas, with a particular focus on young women, with the aim of promoting employment and job creation;
32. juhib veel kord nõukogu, komisjoni, liikmesriikide ja kohalike ametiasutuste tähelepanu mitme miljoni maapiirkonna väikeettevõtte ennustatavast kadumisest tingitud tohutule probleemile, millel on suur mõju tööhõivele ja seega maapiirkondade stabiilsusele; nõuab kõikidel tasanditel kõikide vajalike meetmete võtmist tihedas koostöös majandus- ja sotsiaalpartneritega;
Once again draws the attention of the Council, the Commission, Member States and local authorities to the enormous challenge posed by the predicted disappearance of several millions of rural small businesses, which will have a major impact on employment and, therefore, on stability in the countryside; calls for all necessary measures to be taken at all levels, in close cooperation with economic and social partners;
38. märgib, et maaelu arendamine tuleb sobitada eeslinnapiirkondade huvidega ja see peab toimuma tihedas kooskõlas linna arengu edendamisega, ning rõhutab, et maa- ja linnapiirkondade arengupoliitika vaheline koostoime ei ole piisav ega tulemuslik;
Notes that the process of rural development must be reconciled with the interests of suburban areas and must be closely coordinated with the promotion of urban development, and emphasises that the synergies between rural and urban development policies are neither sufficient nor effective;
39. tunnistab maapiirkondade potentsiaali aidata kaasa keskkonna kaitsmisele keskkonnasõbraliku tegevuse ning alternatiivsete energiaallikate, nagu biokütused, arendamisega, pidades eriti silmas läbivaatamise käigus maaelu arengu poliitikas välja toodud nelja uut väljakutset, nagu bioloogiline mitmekesisus ja taastuvenergia;
39.Recognises the potential of the rural community to make a positive contribution to the environment through their engagement in environmentally friendly activities and the development of alternative energy sources such as biofuels, especially considering the four new challenges outlined in the rural development policy of the Health Check, such as biodiversity and renewable energies;
2007.‑2013. aastate struktuuripoliitika reform tõi muudatusi struktuurifondides ja nende fondide kaudu abi jagamise põhimõtetes.
The reform of structural policy for the period 2007-2013 brought with it changes to the structure of the Funds and the basis for the allocation of assistance under this policy.
Nüüdsest ühise põllumajanduspoliitikaga (ÜPP) seotud uue Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi loomine (EAFRD) on üks neid olulisi muudatusi.
One important change was the creation of a new European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) linked to the common agricultural policy (CAP).
Nii nagu 2000.‑2006. aastate finantsperspektiivides olid maaelu arengu jaoks mõeldud vahendid seotud struktuurifondidega ja ühtekuuluvuspoliitikaga, mis eraldas need ÜPP jaoks mõeldud vahenditest, on uues finantsraamistikus aastateks 2007‑2013 EAFRD saanud ÜPP-ga seotud ühe rubriigi lahutamatuks osaks ja, sellest lähtuvalt, eraldati EAFRD ühtekuuluvuspoliitikast.
Whereas the 2000-2006 Financial Perspective tied rural development funding in with the Structural Funds and cohesion policy, separating it from CAP funding, under the new 2007-2013 financial framework, the EAFRD forms part of the allocations linked to the CAP and has consequently been disconnected from cohesion policy.
Seadusandjate arvates peaks EAFRDi eraldamine teistest struktuurifondidest ja sidumine ÜPP-ga parandama nendest fondidest saadava abi kasutamist ja lihtsustama integreeritud lähenemise rakendamist maapiirkondades.
The aim of legislators in separating the EAFRD from the other Structural Funds and linking it to the CAP was to facilitate the use of this type of funding and to make it easier to adopt an integrated approach in rural areas.
Nende muudatuste edu tagamiseks nõutav tingimus seisnes siiski eri fondidest, eelkõige Euroopa Regionaalarengufondist (ERDF), Ühtekuuluvusfondist ja Euroopa Sotsiaalfondist pärinevate toetuste õigesti koordineerimises ja jälgimises, et need fondid täiendaksid üksteist vastastikku.
Key to the success of these changes, however, was adequate coordination of assistance under the various funds, in particular the European Fund for Regional Development (ERDF), the Cohesion Fund (CF) and the European Social Fund (ESF), and their complementarity.