natgillin/translations-raw huggingface dataset:
http://ec.europa.eu/regional_policy/themes/statistics/2007_urban.pdf on linnaarengule aastateks 2007–2013 eraldatud umbes 21,1 miljardit eurot, mis moodustab 6,1% ELi ühtekuuluvuspoliitika kogueelarvest.
http://ec.europa.eu/regional_policy/themes/statistics/2007_urban.pdf some €21.1 billion has been earmarked for urban development between 2007 and 2013, representing 6.1% of the total EU cohesion policy budget.
Sellest 3,4 miljardit eurot on suunatud tööstusalade ja saastunud maa-alade taastamiseks, 9,8 miljardit eurot linna- ja maapiirkondade taaselustamisprojektidesse, 7 miljardit eurot puhta linnatranspordi jaoks ja 917 miljonit elamispindade ehitamiseks.
Of this, €3.4 billion is targeted at the rehabilitation of industrial sites and contaminated land areas, €9.8 billion for urban and rural regeneration projects, €7 billion for clean urban transport, and €917 million for housing.
Muud infrastruktuuri suunatud investeeringud uurimistegevuse ja innovatsiooni, transpordi, keskkonna, tervishoiu ja kultuuri valdkonnas avaldavad linnadele samuti olulist mõju.
Other investment in infrastructure in research and innovation, transport, the environment, education, health and culture also have a significant impact in cities.
Tabel: Eraldised infrastruktuuri jaoks vahemikus 2007–2013
Chart: Allocations for Urban Development between 2007 and 2013
Allikas: DG REGIO SFC2007
Source: DG REGIO SFC2007
Teema kontekst
Context of the subject
Täiustatud linnade arengukava peamine eesmärk peaks olema aidata kaasa Euroopa linnade infrastruktuuri ja teenuste arendamisele ja kvalitatiivsele ajakohastamisele.
The main purpose of the enhanced Urban Agenda should be to serve the development and qualitative updating of the infrastructure and services in European cities.
Ühelt poolt peavad tulevased meetmed olema tihedalt seotud üldiste ELi prioriteetidega, et õigustada toetuse saamist ELi eelarvest.
On one hand, the future measures must be closely connected with overall EU priorities to justify the contribution of EU budget.
ELi 2020. aasta strateegia käsitleb siiski peamiselt tulevasi suundumusi.
The EU2020 Strategy mainly concerns trends to the future though.
Samavõrra tähtis on ületada praegused Euroopa linnade vahelised erinevused ning see peaks peegelduma tulevase ühtekuuluvuspoliitika prioriteetides.
Overcoming the current disparities among European cities is of equal importance and should be reflected in the priorities of future Cohesion Policy.
Pidades silmas Lissaboni strateegia rakendamisest saadud kogemusi, ei tohiks linnade arengukava väljatöötamine olla ühesuunaline protsess, vaid sellel peab olema laiaulatuslik alt üles suunatud dimensioon.
Having in mind the experience of the Lisbon Strategy, the evolution of the Urban Agenda must not be a one-way process, it must have its comprehensive bottom-up dimension.
Seetõttu on ülimalt oluline, et linnadel oleks sõnaõigus ja neid kuulataks hoolikalt ELi tasandil.
Therefore it is crucial that the cities have their say that is heard carefully at EU level.
Kohalikud vajadused ja/versus ELi prioriteedid
Local needs and/vs. EU priorities
Euroopa linnad on selle majandustegevuse, innovatsiooni ja tööhõive keskused, kuid nad on siiski silmitsi mitmete raskustega.
Europe's cities are its centres of economic activity, innovation and employment, yet they face a number of challenges.
Kalduvus äärelinnade moodustumisele, materiaalse puuduse ja tööpuuduse koondumine linnapiirkondadesse, suurenevad ummikud – sellised keerulised probleemid vajavad integreeritud vastuseid transpordi-, eluaseme-, koolitus- ja tööhõiveprogrammides, mida tuleb kohandada vastavalt kohalikele vajadustele.
The trend to suburbanisation, the concentration of deprivation and unemployment in urban neighbourhoods, increasing congestion – complex problems such as these require integrated answers in transport, housing, and training and employment schemes, which must be tailored to local needs.
Euroopa regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika tegelevad nimetatud probleemidega.
European regional and cohesion policies address these challenges.
Ühelt poolt on selgelt arusaadav, et ELi võimaldatav kaasrahastamine peab käima käsikäes ELi üldiste prioriteetidega, mis sisalduvad ELi 2020. aasta strateegias.
On one hand, there is a clear understanding that the EU co-financing must go hand in hand with the overall EU priorities incorporated in the EU2020 strategy.
Selle sisu keskendub uute raskustega hakkamasaamisele ning majanduslanguse ajutisele mõjule.
Its content is focused on coping with new challenges and temporary impacts of the economic downturn.
Teisalt on raportöör arvamusel, et ühtekuuluvuspoliitika (mis hõlmab ka linnade arengukava) ei pea loobuma oma algsest eesmärgist, milleks on praeguste erinevuste ületamine.
On the other hand, your Rapporteur is of the opinion that Cohesion Policy (including its Urban Agenda) must not give up its original purpose, that is, in overcoming current disparities.
Kui paluda kohalikel omavalitsustel tähtsuse järjekord paika panna, eelistavad nad pigem investeeringuid, millega vähendada erinevusi ja ebasoodsaid tingimusi, ning alles seejärel investeeringuid, mille abil saada hakkama globaalsete suundumustega.
As a matter of fact, when local authorities are asked to prioritise, they tend to prefer investments into the disparities and handicaps, and then into coping with global trends.
Ülimalt tähtis on leida viis, kuidas saavutada õige tasakaal nende kahe suuna vahel.
Finding a way to strike the right balance between these two directions is of a crucial importance.
Raportöör on arvamusel, et ELi rahastamine ei peaks pelgalt asendama varasemat puudulikku rahastamist.
Your Rapporteur is of the opinion that EU funding should not purely substitute the past under-investments.
Teisalt ei tohiks ELi tasand teha ka liigseid ettekirjutusi, vastasel juhul ei vasta ELi pakkumine kohalikule nõudmisele.
On the other hand the EU level should not be too prescriptive either, otherwise the EU offer will not meet with the local demand.
Õigustatud võiks olla arukasse linnaarengusse investeerimine eesmärgiga tõsta linnade infrastruktuuri ja teenuste kvaliteet kõrgemale tasemele.
The justification might be to invest into smart urban development with the aim of lifting the cities' infrastructure and services to a higher qualitative level.
Kohustuste edasivolitamine (otsuste tegemine, projektide valik, rahastamine)
Sub-delegation of responsibilities (decision-making, project selection, financial)
Subsidiaarsuse põhimõte on keskse tähtsusega, kui asi puudutab Euroopa tasandi sekkumist piirkondade ja linnade arengusse.
The principle of subsidiarity is a key element when it comes to European interventions in regional and urban development.
Raportöör on seisukohal, et ühised prioriteedid ja meetmed peaksid toetama kohaliku tasandi algatusi, mitte neid asendama.
Your Rapporteur is of the view that the common priorities and measures should support the initiatives at local level and should not substitute them.
Küsimus „Millised meetmed millisel tasandil?” on siinkohal peamine.
The question of 'What measures at which level?' is key in this respect.
Raportöör toetab seda, et iga tasand kasutaks ära oma tugevaid külgi:
He advocates that each level should capitalise on its strengths:
· ELi tasand – finantsressursside, andmete (võrdlusuuringud, globaalsed suundumused), jagatud parimatel tavadel põhineva metoodika ja mitmetasandilist valitsemist käsitlevate juhiste pakkumine, programmidele miinimumstandardite sätestamine, et olla kooskõlas ELi prioriteetidega;
· EU level - providing financial resources, data (benchmarking, global trends), methodology based on shared best practice, guidance for multi-level governance, setting minimum standards for programmes to comply with EU priorities;
· riiklik tasand – formaalne kaasvastutus linnade eest programmide kavandamisel, nende üle läbirääkimiste pidamisel ja nende rakendamisel, vahendite ja ressursside loomine linnaarengu kindlate riiklike prioriteetide jaoks, mis täiendavad ELi prioriteete;
· National level - formal co-responsibility for cities in designing, negotiating and implementing the programmes, creating tools and resources for specific national priorities of urban development complementary to EU ones;
· piirkondlik tasand – linnade muutmine kaasvastutavaks piirkondlike rakenduskavade eest (vt eespool), piirkondlike ja kohalike strateegiliste arengukavade koordineerimine, sellise koordineerimise jaoks struktuuride loomine, vahendite ja ressursside loomine linnaarengu kindlate riiklike prioriteetide jaoks, mis täiendavad ELi ja riiklikke prioriteete;
· Regional level - making cities co-responsible for the regional operational programmes (see above), coordinating the regional and local strategic development plans, creating structures for such a coordination, creating tools and resources for specific regional priorities of urban development complementary to EU and national ones;
· kohalik tasand - analüüs, strateegiline planeerimine ja otsuste tegemine, projektide valimine (mitte tingimata rahaliste vahendite kohaldamine), integreeritud finantsplaneerimine (ELi, riiklikud, piirkondlikud, kohalikud ja erasektori ressursid).
· Local level - analysis, strategic planning and decision making, project selection (not necessarily 'administering' the funds), integrated financial planning (EU, national, regional, local and private resources).
Mitmetasandiline valitsemine ja partnerluse põhimõte
Multilevel governance and partnership principle
Linnade arengukava edasise arengu jaoks on väga tähtis mõelda järele kogemuse üle, mida pakkus hiljutine urbanistlik süvalaiendamine.
For the future evolution of the Urban Agenda it is very important to reflect on the experience of recent 'urban mainstreaming'.
Enne järgmiste sammude astumist tuleb läbi viia süvalaiendamise protsessi nõuetekohane hindamine, millega kaasneb nimekiri tugevatest ja nõrkadest külgedest.
A proper evaluation of the mainstreaming process including the list of strengths and weaknesses must be carried out before further steps are taken.
See peaks viima soovituste või standardite nimekirja koostamiseni, mis toetab kohaliku tasandi osalejate ametlikumat osalemist tulevases poliitika kujundamises ja poliitika elluviimises.
This should lead to a list of recommendations or standards for more formalised local involvement in the future policy design and implementation.
Integreeritud strateegiline planeerimine
Integrated strategic planning
Integreeritud strateegilist planeerimist tunnustatakse üldiselt kui olulist vahendit, mis tagab kohaliku arengu tõhususe ja ühtse lähenemise sellele.
Integrated strategic planning is commonly accepted as an important tool ensuring the efficiency and holistic approach to local development.
Teisalt on selle määratlus ning arusaam sellest liikmesriigiti erinev.
On the other hand the definition and understanding varies member state by member state.
Abi võiks olla ühiste juhiste paikapanemisest.
Setting a common guidance might be of a help.
Seetõttu teeb raportöör ettepaneku, et Euroopa Parlament kutsuks komisjoni üles selliseid juhiseid koostama ning kiirendama tehnilise abi osutamist.
Therefore your Rapporteur suggests that the EP calls on the Commission to create such a guideline, and to step up technical assistance efforts.
Samal ajal julgustatakse ka liikmesriike kasutama kättesaadavat abi linnaplaneerimises.
At the same time Member States will also be encouraged to make use of the available assistance in urban planning.
Laialdane finantsplaneerimine koos finantskorralduse tulevikuga
Comprehensive financial planning including the future of financial engineering
Kogemused näitavad, et mitmel puhul genereeritakse ideid projektide jaoks olemasolevate rahaliste vahendite, mitte tegelike vajaduste ja strateegiliste prioriteetide põhjal.
Experience shows that in many cases, project ideas are generated based on the availability of funding, instead of being based on real needs and strategic priorities.
See on arengupoliitika ja samuti ühtekuuluvuspoliitika üks suuremaid probleeme.
It is one of the main challenges of development policies and also of Cohesion Policy.
Selline „projektid raha eest“ lähenemine tuleks asendada „raha projektide eest“ lähenemisega: projekte ei tuleks koostada selleks, et saada olemasolevaid rahalisi vahendeid, vaid selleks, et täita strateegilisi eesmärke.
This 'projects for money' approach should be replaced by 'money for projects' approach: projects should not be drafted to withdraw the funds available but to meet the strategic goals.
Raportöör on arvamusel, et linnadele tuleks pakkuda piisavalt paindlikkust, et nad saaksid kasutada rahalisi vahendeid oma tõeliste prioriteetide täitmiseks.
Your Rapporteur is of the opinion that the cities should be offered sufficient flexibility to use the funds for their very priorities.
Arenguprojekte ei tuleks koostada selleks, et saada olemasolevaid rahalisi vahendeid, vaid selleks, et täita strateegilisi eesmärke.
The development projects should not be drafted to withdraw the funds available but to meet the strategic goals.
Piirkondlikke, riiklikke ja ELi rahastamisvõimalusi tuleks koordineerida nii, et nad kataksid kõik kindlad vajadused.
Regional, national and EU funding opportunities should be coordinated so as to cover the whole range of specific needs.
Euroopa linnade arengukava ja selle tuleviku kohta ühtekuuluvuspoliitikas
on the European Urban Agenda and its future in cohesion policy
A. arvestades, et liikuvus ja transport on linnaarengus otsustava tähtsusega tegurid, eriti mitmete puuduste all kannatavates piirkondades, ning et transport võib avaldada olulist mõju regionaalarengule, linnapiirkonna majandusele, keskkonnale ja heaolule ning selle elanikele;
A. whereas mobility and access to transport are vital factors in urban development, particularly in multiple deprivation areas, and transport can have a major impact on regional development, on the economy, environment and prosperity of an urban area, and on its citizens,
B. arvestades, et enamik transpordi lõikumispunkte (eeskätt üleeuroopaliste transpordivõrkude jaoks) ja ühendveo sõlmpunkte asuvad linnapiirkondades, ning arvestades, et linnalisel liikuvusel on tähtis roll nende strateegiliste punktide sujuvas toimimises, see käib nii fiiderteenuste kui ka kombineeritud transpordiühenduste kohta;
B. whereas most transport intersections (in particular for the Trans-European Transport Networks (TEN-Ts)) and intermodal hubs are located in urban areas, and whereas urban mobility plays a vital role in the smooth functioning of these strategic points with regard to the provision of both feeder services and intermodal links,
C. arvestades, et lisaks keskkonna, liiklusvoogude ja energiatarbimisega seotud eesmärkidele on transpordi üldine parem toimimine ka oluline osa Euroopa 2020. aasta strateegiast, eriti linnapiirkondades, kus elab ligi 75% ELi kodanikest ja mis annavad 85% liidu SKPst,
C. whereas, in addition to objectives relating to the environment, traffic flow and energy performance, better overall transport performance is a key element of the EU 2020 strategy, in particular in urban areas – where some 75% of EU citizens live and which account for 85% of the Union’s GDP,
4. juhib tähelepanu, et linnatransporditeenuste valdkonnas kehtib subsidiaarsuse põhimõte; rõhutab siiski, et Euroopa tasandi koosöö, koordineerimine ja rahastamine aitaks kohalikel asutustel nende ees seisvaid probleeme, eriti transpordiprobleeme lahendada;
Points out that urban transport services are covered by the subsidiarity principle; emphasises, nevertheless, that European cooperation, coordination and funding would enable local authorities to meet the challenges they are facing, particularly in relation to transport;
12. juhib tähelepanu, et kiirete, puhaste jõelaevade kasutamine võib aidata linnatranspordi ökoloogilist jalajälge oluliselt kahandada, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama parimate tavade vahetust selles vallas;
Points out that the use of fast, clean river boats can make a major contribution to reducing the ecological footprint of urban transport, and calls on the Commission and the Member States to encourage exchanges of best practice in that regard;
17. palub komisjonil tagada, et kui reisijate õigusi käsitlevaid määruseid järgmine kord läbi vaadatakse, pööraks komisjon erilist tähelepanu piiratud liikumisvõimega isikute rühmadele ja vastavate elanikerühmade kaasamisele;
Calls on the Commission to ensure, when the regulations on passengers’ rights next come up for a cross-cutting review, that it pays particular attention to groups of people with reduced mobility, and to the involvement of relevant citizens’ groups;
Kasvuhoonegaaside heite üle 20 %-lise vähendamise võimaluste analüüs ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu hindamine
on the analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage
Raportöör: Bas Eickhout
Rapporteur: Bas Eickhout
Romana Jordan Cizelj , tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
Romana Jordan Cizelj , Committee on Industry, Research and Energy
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS............27
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ( *)..........25
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................39
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................36
kasvuhoonegaaside heite üle 20 %-lise vähendamise võimaluste analüüsi ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu hindamise kohta
on the analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage
– võttes arvesse komisjoni teatist kasvuhoonegaaside heite üle 20 %-lise vähendamise võimaluste analüüsi ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu hindamise kohta ( KOM(2010)0265 ) ja saatedokumenti ( SEK(2010)0650 );
– having regard to the Commission Communication ‘Analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage’ ( COM(2010)0265 ) and the accompanying document ( SEC(2010)0650 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO 2 -heitega majandus aastaks 2050 − edenemiskava” ( KOM(2011)0112 ) ja avaldust, et „EL on juba kehtestanud õigusaktid, millega tagatakse, et aastaks 2020 vähendatakse kasvuhoonegaaside heidet 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega.
– having regard to the Commission Communication ‘A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’ ( COM(2011)0112 ), and the statement that ‘The EU already has legislation in place that ensures a 20% cut in greenhouse gas emissions by 2020 compared with 1990 levels.
ELi tingimuslik pakkumine vähendada kasvuhoonegaaside heidet 30 % jääb jõusse tingimusel, et teised arenenud riigid teevad võrdväärseid pingutusi ja arenguriigid annavad neile asjakohase panuse”.
It maintains its conditional offer of a 30% reduction, provided there are comparable reductions by other developed countries and appropriate contributions from developing countries.’,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Energiatõhususe kava 2011“ ( KOM(2011)0109 );
– having regard to the Commission Communication on an Energy Efficiency Plan 2011 ( COM(2011)0109 ),
– võttes arvesse oma varasemaid kliimamuutusega seotud resolutsioone, eelkõige 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 16)
– having regard to its previous resolutions regarding climate change, in particular its resolution of 25 November 2010 on the climate change conference in Cancun (COP16)
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0442 . kohta, milles parlament nõudis, et aastaks 2020 vähendataks kasvuhoonegaaside heidet 30 % võrreldes 1990. aasta tasemega;
Text adopted, P7_TA(2010)0442 . where the Parliament called for a reduction of greenhouse gas emissions by 30%, compared to 1990 levels, by 2020,
– võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1031/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem)
– having regard to Commission Regulation (EU) No 1031/2010 of 12 November 2010 on the timing, administration and other aspects of auctioning of greenhouse gas emission allowances
– võttes arvesse nõukogu 2010. aasta juuni järeldusi, milles lepiti kokku, et komisjonil tuleks põhjalikumalt analüüsida poliitilisi valikuvõimalusi ning kulusid ja tulusid, sealhulgas liikmesriikide tasandil;
– having regard to the Council Conclusions of June 2010 agreeing that the Commission should ‘conduct more detailed analysis on the policy options and costs and benefits, including at Member State level, as appropriate’,
– võttes arvesse ELi kliima- ja energiapaketti;
– having regard to the EU climate and energy package,
– võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ määratakse kindlaks tööstusgaasiprojektide rahvusvaheliste arvestusühikute kasutamise suhtes kohaldatavad piirangud;
– having regard to the draft Commission Regulation determining, pursuant to Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council, certain restrictions applicable to the use of international credits from projects involving industrial gases,
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust ( A7-0219/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0219/2011 ),
A. arvestades, et ELi ja ülemaailmne kliimakaitse eesmärk on seada globaalse soojenemise ülempiiriks 2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse tasemega; arvestades, et 2008. aasta detsembris vastu võetud kliimapakett on esimene samm tagamaks, et EL tegutseb sellele eesmärgile vastavalt; arvestades, et riigid, kes annavad ligikaudu 80 % ülemaailmsest heitest, on lubanud heidet vähendada, kuigi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised tunnistasid Cancúnis, et praegu võetud kohustustest ei piisa 2 °C eesmärgi saavutamiseks;
A. whereas the EU’s and the global climate objective is to limit climate change to 2°C above the pre-industrial level; whereas the climate package adopted in December 2008 represents a first step towards ensuring EU action in line with this objective; whereas countries representing some 80% of global emissions have pledged to reduce emissions, although the Parties to the UNFCCC acknowledged in Cancun that current pledges are insufficient to meet the 2°C objective,
B. arvestades, et kliima- ja energiapaketi põhieesmärk on vähendada heidet kõige kulutõhusamal viisil;
B. whereas the main purpose of the climate and energy package is that of reducing emission in the most cost-effective way,
C. arvestades, et Euroopa Keskkonnaameti andmetel oli kasvuhoonegaaside heide ELis 2009. aastal 17,3 % väiksem kui 1990. aastal; rõhutab siiski, et umbes üks kolmandik sellest on seotud majanduskriisi mõjuga;
C. whereas, according to the European Environmental Agency, the EU’s greenhouse gas emissions were 17.3% lower in 2009 than in 1990; stresses, however, that around one third of this can be accounted for by the effect of the economic crisis,
D. arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul oli 2010. aastal ülemaailmsest heitest ELi tekitatud 13 % ja 2030. aastaks on see vähenenud 9 %ni;
D. whereas the International Energy Agency has estimated that the EU’s share of global emissions was 13% in 2010 and will be 9% in 2030,
E. arvestades, et ülemaailmne süsinikdioksiidi kogus, mille puhul võiks saavutada 2 °C eesmärgi, on ligikaudu 800 miljardit tonni süsinikdioksiidi ajavahemikus 2005–2009; arvestades, ELi rahvastik moodustab 2050. aastal eeldatavasti 5,7 % kogu maailma rahvastikust;
E. whereas the global carbon budget that is likely to meet the 2°C objective is about 800 billion tonnes of CO2 between 2005 and 2050; whereas the EU’s share of the global population in 2050 is projected at 5.7%,