natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. arvestades, et euroala on kavas täiendavalt laiendada, kuna enamik hetkel euroalast väljaspool olevaid liikmesriike teevad ettevalmistusi liitumiseks tulevikus ja arvestades, et Slovakkia liitub euroalaga 1. jaanuaril 2009;
C. whereas the euro area is set to expand further as most Member States currently outside the euro area are preparing to join at some point in the future and whereas Slovakia will join the euro area on 1 January 2009,
D. arvestades, et majandus- ja rahaliit (EMU) on mitmes mõttes osutunud edukaks ning ühisraha on suurendanud majanduslikku stabiilsust liikmesriikides;
D. whereas the economic and monetary union (EMU) has been a success in many ways, with the single currency enhancing economic stability in the Member States,
E. arvestades, et euroala liikmelisusega kaasneb osalevate liikmesriikide vahel suur vastastikune majanduslik sõltuvus ning seetõttu vajatakse majanduspoliitika paremat koordineerimist ja tõhusa rolli võtmist maailmamajanduse ja -rahanduse juhtimisel, et kasutada ära kõiki ühisrahaga kaasnevaid võimalusi ja tulla toime selliste tulevaste probleemidega nagu suurenev konkurents seoses loodusvaradega, maailmamajanduse tasakaalustamatus, arenevate turgude majandusliku tähtsuse kasv, kliimamuutus ning Euroopa rahvastiku vananemine;
E. whereas euro area membership implies a high degree of economic interdependence between the Member States involved and therefore requires closer coordination of economic policies and the playing of an effective role in global economic and financial governance in order to reap the full benefit of the single currency and to face future challenges, such as increased competition for natural resources, global economic imbalances, the growing economic importance of emerging markets, climate change and the population ageing in Europe,
F. arvestades, et euroala esimese kümne aasta keskmine inflatsioon püsis üldiselt kooskõlas Euroopa Keskpanga (EKP) hinnastabiilsuse eesmärgiga hoida inflatsioon alla 2%, kuid selle lähedal; arvestades, et inflatsioon on viimasel ajal tõusnud nimetatud tasemest märgatavalt kõrgemale seoses maailmamajanduse struktuursete muudatustega, eelkõige seoses energia- ja toiduainete hindade tõusuga, rahapoliitika lõdvendamisega Ameerika Ühendriikides ning samuti mitmete EList väljaspool asuvate keskpankade vähese valvsuse tõttu;
F. whereas the average inflation during the first ten years of the euro area was broadly in line with the European Central Bank (ECB) objective of price stability of close to, but below, 2 %; whereas inflation has recently risen well above that level due to global structural changes, in particular regarding the increases in energy and food prices, loosening of monetary policy in the United States of America, as well as the lack of vigilance by a number of third country central banks,
G. arvestades, et areneva majandusega riikide kiirelt kasvav nõudlus nappide energiavarude ja teiste toorainete järele on järk-järgult surunud pakkumise võimsuse piirini; ning arvestades, et survet hindade tõusule on suurendanud asjaolu, et toorainet käsitletakse üha enam finantsvarana, sel määral mil seda saab kasutada väärtuse säilitamise vahendina;
G. whereas the rapidly growing demand for scarce energy and other commodities by emerging economies has progressively pushed supply up to capacity limits; and whereas the upward pressure on price has been exacerbated by the fact that commodities are increasingly considered to be financial assets, to the extent that they can be used as a store of value,
J. arvestades, et majanduskasv ja tootlikkuse kasv on valmistanud pettumuse, kuna toodangu kasv töötaja kohta on 1,5%-lt ajaperioodil 1989–1998 vähenenud hinnanguliselt 0,75%-ni ajaperioodil 1999–2008;
J. whereas economic and productivity growth have been disappointing, with growth in output per worker halving from 1,5 % during the period 1989 to 1998 to an estimated 0,75 % during the period 1999 to 2008,
K. arvestades, et eurost on kiiresti saanud tähtsuselt teine rahvusvaheline valuuta USA dollari kõrval, ja arvestades, et eurol on alusvaluutana oluline roll mitmete riikide jaoks maailmas; arvestades siiski, et euro potentsiaali ei ole ülemaailmsel tasandil piisavalt ära kasutatud, kuna euroalal ei ole asjakohaselt määratletud rahvusvahelist strateegiat ega tõhusat rahvusvahelist esindatust;
K. whereas the euro has rapidly emerged as the second most important international currency alongside the US dollar and whereas the euro plays an important role as a reference currency for many countries worldwide; whereas, however, the potential of the euro is insufficiently exploited at a global level because the euro area has neither a properly defined international strategy nor effective international representation,
Euro esimesed kümme aastat
The first ten years of the euro
5. rõhutab, et euro suurenevast kasutamisest rahvusvahelise kauplemisvaluutana saavad kasu eelkõige euroala liikmesriigid, kuna see vähendab nende riikide ettevõtete vahetuskursiriske ja seega ka rahvusvahelise kaubanduse kulusid;
Points out that the increasing use of the euro as an international trading currency is benefiting the Member States in the euro area in particular, since it reduces the exchange rate risk for their undertakings and hence the cost of international trade;
Majanduslik lahknemine, struktuurireformid ja riigi rahandus
Economic divergence, structural reforms and public finances
21. märgib, et struktuurireformide erinevad mudelid ja erinev avatuse määr on euroala liikmesriikide erinevate tulemuste üheks põhjuseks; toetab komisjoni teatises „EMU@10” tehtud järeldusi, et mitme euroala liikmesriigi majandus ei ole piisavalt järele jõudnud ning lahknemine euroala liikmesriikide vahel suureneb; nõuab regulaarset arvamuste vahetust ja koostööd eurogrupi raames, et saavutada lähenemisprotsessi kiirendamisega seotud ühine eesmärk;
Notes that different patterns on structural reforms and degrees of openness have contributed to the diverging performances of euro area Member States; supports the conclusions in Commission Communication on EMU@10 as regards the insufficient catching up by several euro area economies and the increasing divergences between euro area Member States; calls for regularl exchanges of views and cooperation within the Eurogroup with a view to achieving the common goal of accelerating the convergence process;
25. on seisukohal, et rahapoliitika dialoog Euroopa Parlamendi ja EKP vahel on olnud edukas ning seda tuleks edaspidi tugevdada; loodab rahandusalase dialoogi paranemist mitmes küsimuses, näiteks EKP presidendi regulaarsete kuulamiste kuupäevade kooskõlastamist EKP rahapoliitiliste otsuste ajakavaga, et parandada otsuste analüüsimist, omades samal ajal endiselt võimalust kutsuda vajaduse korral EKP presidenti aktuaalsete küsimuste arutamisele;
Considers that the monetary policy dialogue between Parliament and the ECB has been a success, and one which should be built on further; expects an improvement of the monetary dialogue on several points, such as coordinating the dates for the regular hearings of the ECB President with the ECB’s calendar for monetary policy decisions so as to improve the analysis of the decisions, whilst still having the possibility to invite the President of the ECB to discuss topical issues when necessary;
30. rõhutab tihedama rahvusvahelise rahandusalase dialoogi vajalikkust EKP ning teiste peamiste keskpankade ja institutsioonide vahel ning eelkõige USA Föderaalreservi, Jaapani keskpanga ja Hiina keskpangaga;
Stresses the need for a strengthened international monetary dialogue between the ECB and other main central banks and institutions, and, in particular, with the US Federal Reserve , the Bank of Japan, and the People's Bank of China;
Finantsturgude integratsioon ja järelevalve
Integration and supervision of financial markets
35. peab vajalikuks finantsjärelevalve struktuuri euroopalikuks muutmist, finantsturu läbipaistvust, tõhusaid konkurentsieeskirju ning asjakohast reguleerimist keskpika perioodi jooksul, et parandada kriisireguleerimist ja koostööd Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS), järelevalveasutuste, valitsuste ja turul osalejate vahel; on seisukohal, et õigusaktide ühtlustamisel põhinev integreeritud, laiahaardeline (hõlmates kõiki finantsvaldkondi), kooskõlastatud ja ühtne järelevalveraamistik, mis rajaneb tasakaalustatud lähenemisviisil finantsriski piiriülese leviku reguleerimisel ühtlustatud õigusaktide alusel, vähendaks vastavuskulusid mitme jurisdiktsiooni alla kuuluvate tegevuste puhul; märgib, et vältida tuleks EÜ õigusaktide liigpüüdlikku ja meelevaldset rakendamist; palub komisjonil esitada ettepanekuid järelevalve praegu kehtiva ülesehituse muutmiseks vastavalt nimetatud põhimõtetele; on arvamusel, et järelevalvega seoses tuleks EKP mis tahes rolli laiendada EKPSi kaudu euroala piiridest kaugemale;
Considers a Europeanisation of the financial supervision structure, financial market transparency, effective competition rules and appropriate regulation to be necessary in the medium term, in order to improve crisis management and cooperation between the European System of Central Banks (ESCB), supervisory authorities, governments and market participants; takes the view that an integrated, comprehensive (covering all financial sectors), consistent and coherent supervisory framework starting with a balanced approach in regulating the cross-border spread of financial risk on the basis of harmonised legislation would decrease compliance costs in the case of multi-jurisdiction activities; notes that 'gold plating' (regulating beyond the minimum requirements of EC legislation) as well as regulatory arbitrage should be avoided; calls on the Commission to put forward proposals for revising the existing supervisory architecture along those principles; is of the opinion that any role for the ECB in terms of supervision should be extended beyond the borders of the euro area, via the ESCB;
42 . on arvamusel, et üks euroalaga liitumise keerulisemaid aspekte on Maastrichti kriteeriumide jätkusuutlikkuse tagamine; rõhutab siiski, et samal ajal on Maastrichti kriteeriumid ka esimeseks sammuks reformiprotsesside (sh edasised kohustused ja jõupingutused struktuurireformide, investeeringute ja majandusliku koordineerimise osas) jätkamisel;
Is of the opinion that one of the most challenging aspects of joining the euro area is to ensure the sustainability of the Maastricht criteria; underlines, however, that, at the same time, the Maastricht criteria are also a first step on the way to keeping reform processes on track, including further commitments and efforts regarding structural reforms, investment and economic coordination;
44. peab järgnevate aastate üheks peamiseks proovikiviks euroala jätkuvat ja edukat laienemist ning seda, et nii EKP institutsionaalseid standardeid kui ka otsustusprotsessi tuleb kõnealuse muutusega kohandada ja roteerumise mudelis tuleb arvesse võtta iga liikmesriigi majanduslikku tähtsust;
Regards an enduring and successful expansion of the euro area as a major challenge for the coming years and that both the ECB's institutional standards and its decision-making process have to be adapted to this change and the rotation model has to take into account the economic weight of individual Member States;
48. kutsub Euroopa Keskpanka üles igal aastal – kas oma aastaaruandes või eriaruandes – kvantitatiivselt analüüsima kasu, mida euro on toonud tavakodanikele, koos konkreetsete näidetega sellest, kuidas euro kasutamisel on olnud positiivne mõju inimeste igapäevaelule;
Calls on the ECB, in its annual report or in a special report, to undertake an annual quantitative analysis of the benefits that the euro has brought to ordinary citizens, with concrete examples of the manner in which the use of the euro has had positive effects on people’s daily lives;
50. on arvamusel, et komisjon peab koondama oma jõupingutused, et aidata uutel liikmesriikidel põhjaliku teavituskampaaniaga valmistada oma kodanikke ette euro kasutuselevõtuks, kontrollima selle rakendamist riikides, kus selline kampaania on juba käimas, ning regulaarselt aru andma parimatest tavadest riiklike tegevuskavade rakendamisel euro kasutuselevõtuks; on samuti seisukohal, et eelmistest üleminekutest saadud parimad tavad ja oskusteave on tõenäoliselt kasulikud uute liikmesriikide üleminekul ning eelseisval laienemisel ja uute taotlejariikide ettevalmistamisel;
Considers that the Commission must concentrate its efforts on helping the new Member States to prepare their citizens for the adoption of the euro by undertaking an intensive information campaign, supervising its implementation where such a campaign is already underway and reporting regularly on best practises on the implementation of the National Action Plans for the adoption of the euro; considers also that best practices and know-how acquired from the previous changeovers is likely to be useful for the changeover of the new Member States and for the forthcoming enlargement and preparation of the new applicant countries;
Euro rahvusvaheline roll ja väline esindatus
International role of the euro and external representation
58. rõhutab, et seoses rahvusvaheliste finantseerimisasutuste reformiga on vaja ELi ühist lähenemist, mis peaks arvestama maailmamajanduse probleeme, sh uute majandusjõudude esilekerkimist;
Highlights that a common EU approach is needed regarding the reform of international financial institutions, which should take into account the challenges of a global economy including the emergence of new economic powers;
60. rõhutab, et mõnede Euroopa Liidu partnerite rahapoliitika, mis seisneb riigi raha allahindamises, mõjutab kaubavahetust ebaausal viisil ning rahvusvahelises kaubanduses võib seda pidada mittetariifseks tõkkeks;
Stresses that the monetary policies pursued by some of the European Union's partners are designed to under-value their currency, something which has an unfair impact on trade and could be seen as a non-tariff barrier to international trade;
EMU majandushoovad ja juhtimine
EMU economic instruments and governance
(a) Lissaboni strateegia olulise osana ja kesksete majandushoobadena toimivate koondsuunistega peaks püüdlema kõiki osapooli innustavate tööhõive-, keskkonna- ja sotsiaalkindlustusalaste reformide suunas, pidades silmas poliitikate tasakaalustatud kombineerimist;
(a) as an essential component of the Lisbon Strategy and the central economic instrument, the Integrated Guidelines should, with the aim of a balanced ‘policy-mix approach’, pursue mutually inspiring reforms in the areas of employment, the environment and social security;
(b) koondsuunistega tuleks luua avar raamistik majanduspoliitika tihedamaks kooskõlastamiseks, et ühitada riiklikke reformiprogramme, võttes siiski arvesse majanduslikku mitmekesisust ja liikmesriikide erinevaid traditsioone; sisse tuleks seada liikmesriikide parlamentidega konsulteerimine stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega ning riiklike reformiprogrammidega seoses;
(b) the Integrated Guidelines should establish a broad framework for closer economic policy coordination in order to align National Reform Programmes (NRPs), taking into account, however, economic diversity and differing national traditions; a consultation of national parliaments regarding the stability and convergence programmes and the NRPs should be established;
(c) luua tuleks tihedam seos koondsuuniste, eelkõige majanduspoliitika üldsuuniste (BEPG), ning stabiilsus- ja lähenemisprogrammide vahel; stabiilsus- ja lähenemisprogramme ning riiklikke reformiprogramme võiks esitleda samaaegselt (igal aastal sügise alguses) pärast arutelu liikmesriigi parlamendis; majanduspoliitika üldsuunised võiksid hõlmata ühiseid eelarvega seotud eesmärke kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätetega;
(c) a stronger link between the Integrated Guidelines, in particularly the Broad Economic Policy Guidelines (BEPG), and the stability and convergence programmes, should be established; the stability and convergence programmes and the NRPs could be presented at the same time (annually at the beginning of autumn) after a debate in the national parliament; the BEPGs could include common budgetary objectives in line with the preventive arm of the SGP;
(d) liikmesriikide valitsused peaksid riigi eelarve üle otsustamisel arvesse võtma koondsuuniseid ja asjaomasele liikmesriigile antud soovitusi, samuti euroala üldist eelarveseisundit; liikmesriikide erinevalt ajastatud fiskaalaastad tuleks kooskõlastada ning prognoosides tuleks lähtuda sarnastest kriteeriumidest, et vältida erinevatest makromajanduslikest prognoosidest (globaalne majanduskasv, ELi majanduskasv, naftabarreli hind, intressimäärad) ja teistest parameetritest tulenevaid erinevusi;
(d) Member States' governments should, when deciding on their national budgets, take into account the Integrated Guidelines and the country-specific recommendations as well as the overall budgetary situation in the euro area; the different national fiscal calendars and the main assumptions used in the underlying forecasts should be harmonised in order to avoid disparities caused by the use of different macro-economic forecasts (global growth, EU growth, price of oil barrel, interest rates) and other parameters;
(e) euroalasse kuuluvate liikmesriikide puhul tuleks võimaluse korral kasutada ametlikumaid soovitusi, näiteks sihtmäärade seadmist keskpika perioodi kulutuste, spetsiaalsete struktuurireformide, investeeringute ja riigi rahanduse kvaliteedi osas; riiklike reformiprogrammide raames tuleks püüelda ka aruandlusstruktuuri standardsemaks muutmise poole, takistamata riiklike reformidega seotud prioriteete; kõik kohustused, sihtmäärad ja kriteeriumid peaksid täiel määral sisalduma koondsuunistes ja riiklikes reformiprogrammides, et parandada majanduse juhtimise sidusust ja tõhusust;
(e) more formal recommendations for the euro area Member States, such as setting targets regarding medium-term expenditure, specific structural reforms, investments, quality of public finance, should be used whenever possible; a more standardised reporting structure in the context of the NRPs should also be pursued, without hampering national reform priorities; all commitments, targets and benchmarks should be fully incorporated in the Integrated Guidelines and the NRPs in order to improve the coherence and efficiency of economic governance;
(f) majanduse juhtimise raamistik peaks hõlmama pikaajalist strateegiat riigivõla vähendamiseks maksimaalselt 60%-ni SKTst, kuna see vähendaks võlahalduskulusid ja erainvesteeringute kapitalikulusid;
(f) A long-term strategy to reduce national debt to below a maximum of 60 % of GDP should be included in the framework for economic governance as it would reduce the cost of debt servicing and the cost of capital for private investments;
(g) tuleks luua siduv raamistik, mille raames euroalasse kuuluvad liikmesriigid saaksid üksteisega ja komisjoniga konsulteerida enne tähtsate majanduspoliitikaga seotud otsuste langetamist, näiteks enne otsust võtta meetmeid toiduainete ja energia kõrgete hindadega toimetulekuks;
(g) a binding framework within which euro area Member States consult each other and the Commission before taking major economic policy decisions, such as in the case of measures to tackle higher food and energy prices, should be established;
(h) majanduslik koordineerimine peaks toimuma Euroopa majanduse ja tööhõive integreeritud strateegia vormis, põhinedes olemasolevatel majanduspoliitika vahenditel, eelkõige Lissaboni strateegial, koondsuunistel, säästva arengu strateegial ning lähenemis- ja stabiilsusprogrammidel; kutsub liikmesriikide valitsusi eurogrupi presidendi juhtimisel toetama ühist majandustegevust, mis toimuks üheaegselt ja samas suunas;
(h) economic coordination should take the form of an integrated "European Economic and Employment Strategy" on the basis of the existing economic policy instruments - in particular the Lisbon Strategy, the Integrated Guidelines, the Sustainable Development Strategy, and the convergence and stability programmes; calls upon Member States' governments, under the leadership of the president of the Eurogroup, to support economic activity in a coherent manner, at the same moment and in the same direction;
(i) punktis h viidatud Euroopa majanduse ja tööhõive strateegias tuleks arvesse võtta uute ja roheliste tehnoloogiate potentsiaali toimida majandusarengu ühe nurgakivina koos makromajanduslike poliitikate kombineerimisega;
(i) the Economic and Employment Strategy referred to in point (h) should recognise the potential of new and green technology as a cornerstone of economic growth coupled with a macro-economic policy mix;
(j) soodustada tuleks innovatiivsete ettevõtete, eelkõige VKEde finantseerimist, luues muu hulgas Euroopa Investeerimispanga poolt koordineeritava „Euroopa aruka kasvu fondi”;
(j) the financing of innovative enterprises, in particular SMEs, should be facilitated, inter alia by the establishment of a "European Smart Growth Fund" by the European Investment Bank;
(k) euroala aastaaruanne peaks sisaldama praktilisemaid vahendeid ja hinnanguid, et võimaldada üksikasjalikuma dialoogi pidamist ELi erinevate organite vahel, mis osalevad majanduse juhtimises;
(k) the Annual Report on the euro area should deliver a more practical range of instruments and evaluations to make it possible to hold a more detailed dialogue between the various EU bodies that are involved in economic governance;
(l) Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel on vaja kehtestada tegevusjuhend, mis tagaks nõuetekohase koostöö ja ELi kolme asjaomase institutsiooni täieliku kaasamise koondsuuniste kui olulise tähtsusega majandushoobade täiendavaks asjakohaseks käsitlemiseks;
(l) a code of conduct between Parliament, the Council and the Commission, which would guarantee proper cooperation and the full involvement of those three EU institutions concerned in the appropriate further handling of the Integrated Guidelines, as key economic instruments needs to be established;
(m) majanduspoliitika koordineerimise institutsionaalset struktuuri tuleks tugevdada järgmiselt:
(m) the institutional set-up up for economic policy coordination should be strengthened as follows:
- eurogrupi koosseisud tuleks luua ka konkurentsivõime/tööstuse, keskkonna, tööhõive ja hariduse valdkonnas;
- Eurogroup formations should also be established in the field of competitiveness/industry, environment, employment and education;
- eurogrupile tuleks luua tugevam institutsionaalne struktuur ja eraldada rohkem inimressursse;
- the Eurogroup should be provided with a stronger institutional setting and more human resources;
- eurogrupi presidendi mandaat peaks olema kooskõlas koondsuuniste majandustsüklitega;
- the mandate of the president of the Eurogroup should be in line with the economic cycles of the Integrated Guidelines;
- majanduspoliitika komitee tuleks liita majandus- ja rahanduskomiteega, et luua üks ja ühtne ettevalmistusorgan nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) ning eurogrupi jaoks;
- the Economic Policy Committee should be absorbed into the Economic and Financial Committee so as to constitute a single and coherent preparatory body for the Economic and Financial Affairs Council and the Eurogroup;
- Euroopa Parlamendi esindajale tuleks anda eurogrupis ja nõukogu mitteametlikel kohtumistel vaatleja staatus;
- a representative of Parliament should be given observer status within the Eurogroup and at informal Council meetings;
- eesistujakolmiku, Euroopa Parlamendi, komisjoni ja eurogrupi vahelisi kohtumisi tuleks vajaduse korral korraldada neli korda aastas;
- meetings between the Troika, Parliament, the Commission and the Eurogroup should be organised, when necessary, four times a year;