natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· kui komisjoni ettepanekus oli sätestatud, et määruse koostanud asutuseks või ametiisikuks on kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör, siis nõukogu heakskiidetud redaktsioonis on määruse koostanud asutuste või ametiisikute ringi laiendatud ning lisatud sellele „ määruse koostanud riigi mis tahes muu õigusasutus või ametiisik, kes tegutseb konkreetsel juhul uurimisorganina kriminaalmenetluses ja kellel on pädevus taotleda siseriikliku õiguse kohaselt tõendite kogumist piiriüleste juhtumite korral” (Euroopa Parlamendile uuesti konsulteerimiseks saadetud redaktsiooni artikli 2 lõike 1 punkt c);
· while the Commission proposal defined the issuing authority as a judge, investigating magistrate or public prosecutor, the text approved in the Council broadens the definition of issuing authority to include ‘any other judicial authority as defined by the issuing State and, in the specific case, acting in its capacity as an investigating authority in criminal proceedings with competence to order the obtaining of evidence in cross-border cases in accordance with national law’ (Article 2.1(c) of the text sent to Parliament for re‑consultation);
· välja on jäetud komisjoni ettepaneku artikkel 12, mis hõlmas täidesaatmisega seotud tagatisi .
· Article 12 of the Commission proposal, relating to safeguards for execution , was deleted.
Uuesti konsulteerimine Euroopa Parlamendiga
Re-consultation of the European Parliament
Võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekusse tehtud olulisi muudatusi, palus nõukogu enne raamotsuse ametlikku vastuvõtmist esitada 20.–23. oktoobri 2008 täiskogu istungiks Euroopa Parlamendi uue arvamuse.
Prior to formal adoption of the framework decision, and in view of the substantial amendments made to the original Commission proposal, the European Parliament was asked to issue a second opinion, which the Council requested for the plenary session of 20‑23 October 2008.
Raportööri seisukoht
Chairman/Rapporteur ’ s position
Raportöör leiab, et juba algselt oli tegemist piiratud algatusega, kuid arvab, et tegemist oleks siiski olnud olulise sammuga Euroopa kriminaalõigusruumi suunas, kui ettepanekust ei oleks kõrvaldatud sellega pakutavat lisaväärtust.
The rapporteur takes the view that this was an initiative already limited in scope, but also considers that a major step could be taken towards an integrated European criminal law enforcement area, provided that the content of the proposal is not shorn of its added value.
Raportöör on seisukohal, et nõukogu heakskiidetud redaktsiooniga on mitte üksnes vähendatud algatuse haaret, vaid sellega muudetakse vastu võetav õigusakt segaseks või isegi mittesidusaks.
It seems to the rapporteur that the text approved by the Council not only reflects an initiative void of any ambition, but also proposes the introduction of muddled and even inconsistent arrangements.
Läbirääkimiste käigus tehtud muudatused annavad selgelt tunnistust sellest, et ühehäälsuse nõue ei võimalda Euroopa Liidul enam otsustavalt edasi liikuda Euroopa kriminaalõigusruumi suunas ning et veto panemise õigust hõlmav õigusloomega seotud menetlus ei ole enam hallatav, sest see toetab Euroopa õiguse ebaühtlast ülesehitust vastavalt ühe või teise liikmesriigi konkreetsetele huvidele.
The amendments made during the discussions are a clear sign that unanimity will not allow the European Union to make significant headway towards an integrated criminal law enforcement area, and that a legislative process that allows for the right of veto is no longer manageable as it is helping create a European legal system of variable geometry, based on the specific interests of one or other Member State.
Selle ilmekaks näiteks on territoriaalsuse klausli lisamine raamlepingule, kahepoolse karistatavuse kontrollist loobumise kohaldamisala piiramine või Saksamaa jaoks sätestatud täideviimisest loobumise võimalus.
This is perfectly illustrated by the insertion of a territoriality clause into the framework decision, the paring‑down of scope in relation to dispensing with double criminality, and Germany’s opt out.
Seda silmas pidades söandab raportöör kasutada selle seletuskirja abil pakutavat võimalust kutsuda liikmesriike üles kuni Lissaboni lepingu jõustumiseni võtma väga tõsiselt arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklis 42 sätestatud võimalust, mis võimaldaks ilma ühegi kahtluseta vältida sellelaadseid takistusi.
With this in mind, your chairman and rapporteur would like to take this opportunity to call very humbly on the Member States, pending entry into force of the Treaty of Lisbon, to give serious consideration to the option available under Article 42 TEU, which beyond a shadow of doubt would enable stumbling blocks of this kind to be avoided.
Toodud paranduste abil proovis raportöör taastada mõnevõrra õigusakti teksti tasakaalu.
Through the amendments made, your chairman/rapporteur has sought to a restore a modicum of balance to the text.
Selleks teeb ta järgmised ettepanekud:
He therefore suggests:
– pöörduda uuesti tagasi 2004. aastal tehtud peamiste muudatusettepanekute juurde, sedavõrd, kuivõrd need on endiselt asjakohased;
– taking over the main amendments adopted by the plenary in 2004, where these are still relevant;
– jätta välja nõukogu lisatud uued sätted, sedavõrd, kuivõrd need tunduvad olevat vastuolus põhimõtetega, mis peavad olema vastastikuse tunnustamise aluseks;
– removing the new provisions introduced by the Council, where these are seem to him incompatible with the principles that should govern mutual recognition;
– kuni sidusa ja laiahaardelise instrumendi vastuvõtmiseni menetlusõiguse valdkonnas taastada tagatised võimalikult suures ulatuses;
– re‑establishing the maximum possible safeguards pending the adoption of a cohesive and far‑reaching instrument in the field of procedural rights.
– meenutada, millise ulatuse ja olemusega peab olema sidusa Euroopa kriminaalõigusruumi kehtestamiseks kõikides liikmesriikides kiireloomuliselt vastuvõetav õigusinstrument, mis hõlmab eeskätt vahendeid vastastikuse õigusabi võimalikult ulatuslikuks süvendamiseks, otsekontakte kohtuasutuste vahel ja olulisi õigusloomega seotud edusamme kriminaalõiguslike tõendite igakülgse tunnustamise ja isikuandmete kaitse osas politseikoostöö ja õigusalase koostöö puhul kriminaalasjades, ning menetlustagatiste (sealhulgas süütuse presumptsiooni ja ne bis in idem põhimõtte kohaldamine) valdkonnas;
– highlighting the scale and nature of the legislative framework that should swiftly be implemented across the Member States to ensure an integrated European criminal law enforcement area, not least via the introduction of tools facilitating to the maximum mutual judicial assistance and direct contact between judicial authorities, and through significant legislative progress in the area of the recognition of all criminal evidence, the protection of personal data processed in the framework of police and judicial cooperation in criminal matters , and procedural safeguards (including the presumption of innocence and the principle of ne bis in idem ).
– kutsuda liimesriike üles andma Euroopa kriminaalõigusruumile tõhusam ja demokraatlikum õiguslik raamistik, vältides selles valdkonnas riiklike vetode kasutamist, et osutuks võimalikuks rakendada ellu sidusad Euroopa õiguslikud vahendid, milleks meid kohustab järjest enamal määral rahvusvaheliseks muutuv kuritegevus.
– calling on the Member States to set the European criminal law enforcement area in a more effective and democratic legislative framework that does not leave the door open to the exercising of national rights of veto, in order to enable implementation of the coordinated battery of European legislative measures made necessary by the spread of transnational crime.
Raamotsus, mis käsitleb tõendite kogumist kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil (Euroopa tõendikogumismäärus)
Framework decision on obtaining proof in criminal proceedings (European Evidence Warrant)
Sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tulevik – nende rahastamine ja individualiseerimise suundumus
on the future of social security systems and pensions: their financing and the trend towards individualisation
Astrid Lulling , Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon
Astrid Lulling , Committee on Women's Rights and Gender Equality
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ARVAMUS (*) ...20
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality (*) 19
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS......................................................24
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............23
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................27
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................26
sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tuleviku – nende rahastamise ja individualiseerimise suundumuse kohta
on the future of social security systems and pensions: their financing and the trend towards individualisation
– võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta Euroopa Liidus ( KOM(2006)0574 );
– having regard to the Commission Communication of 12 October 2006 on the long-term sustainability of public finances in the EU ( COM(2006)0574 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 99;
– having regard to Article 99 of the Treaty on European Union,
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 141;
– having regard to the Treaty establishing the European Community and in particular Article 141 thereof,
– võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu lahendeid, eelkõige Euroopa Kohtu 17. mail 1990. aastal tehtud otsust kohtuasjas Douglas Harvey Barber versus Guardian Royal Exchange Assurance Group
– having regard to the judgments of the Court of Justice of the European Communities, in particular the judgment delivered by the Court on 17 May 1990 in Douglas Harvey Barber v Guardian Royal Exchange Assurance Group
Kohtuasi C-262/88, EKL [1990] I-1889. ,
Case C-262/88, ECJ [1990] I-1889. ,
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. ja 14. märtsi 2008. aasta Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldusi;
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 13 and 14 March 2008,
– võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2007. aasta teatist „Sotsiaalkaitse moderniseerimine parema sotsiaalse õigluse ja suurema majandusliku ühtekuuluvuse nimel: tööturult enim tõrjutud isikute aktiivse kaasamise edendamine” ( KOM(2007)0620 );
– having regard to the Commission Communication of 17 October 2007 on modernising social protection for greater social justice and economic cohesion: taking forward the active inclusion of people furthest from the labour market (COM(2007) 0620),
– võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1952. aasta konventsiooni sotsiaalkindlustuse miinimumstandardite kohta;
– having regard to the International Labour Organisation (ILO) Convention concerning Minimum Standards of Social Security 1952,
– võttes arvesse komisjoni 11. aprilli 2008. aasta teatist liikmesriikide nende seaduste ühtlustamise kohta, mis seonduvad töötajate kaitsega nende tööandja maksejõuetuse korral, mis puudutab riiklikest sotsiaalkindlustusskeemidest välja jäävaid täiendavaid tööandja pensioniskeeme või tööandjatevahelisi pensioniskeeme ( SEC(2008)0475 );
– having regard to the Commission Communication of 11 April 2008 on the approximation of the laws of the Member States relating to the protection of employees in the event of the insolvency of their employer, concerning supplementary company or inter-company pension schemes outside the national statutory social security schemes ( SEC(2008)0475 ),
– võttes arvesse Euroopa sotsiaalpartnerite soovitusi, mis esitati 18. oktoobri 2007. aasta aruandes „Euroopa tööturgude ees seisvad peamised väljakutsed: Euroopa sotsiaalpartnerite ühisanalüüs”;
– having regard to the European social partners' recommendations in the report of 18 October 2007 entitled, Key Challenges Facing European Labour Markets: A Joint Analysis of European Social Partners,
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0339 . ;
Texts adopted, P6_TA(2007)0339 . ,
– võttes arvesse komisjoni 26. veebruari 2007. aasta teatist „Sotsiaalse tegelikkuse hindamine – vahearuanne 2007. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule” ( KOM(2007)0063 ) ning oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni sotsiaalse tegelikkuse hindamise kohta
– having regard to the Commission Communication of 26 February 2007 entitled, Social reality stocktaking – Interim report to the 2007 Spring European Council' ( COM(2007)0063 ) and to Parliament's resolution of 15 November 2007 on Social Reality Stocktaking
– võttes arvesse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” ( KOM(2007)0244 ) ning oma 30. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa demograafilise tuleviku kohta
– having regard to the Commission Communication of 10 May 2007on promoting solidarity between the generations ( COM(2007)0244 ), and to the Parliament's resolution of 30 January 2008 on the demographic future of Europe
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0066 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0066 . ,
– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni aruannet ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi ( A6‑0409/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0409/2008 ),
A. arvestades sotsiaalkindlustuse puhul, et:
A. whereas social security :
– seda luuakse, reguleeritakse, hallatakse ja rahastatakse (tavaliselt osaliselt) riiklikult, kuid samuti kollektiivselt kindlustatute individuaalsete maksete või maksude kaudu ning riigil on avalik kohustus rahuldada kodanike sotsiaalkindlustuse vajadusi;
– is established, regulated, managed and financed (usually partly) by the state and also collectively through taxes or contributions paid by the insured, with the state having a public responsibility to fulfil the social security needs of its citizens ,
– seda iseloomustab aruandekohustus ning piisava põhikindlustuse tagamine kõikidele;
– is characterised by accountability and ensuring adequate basic security for all,
– selle aluseks on solidaarsuspõhimõte;
– is based on the principle of solidarity,
– see hõlmab ülalmainitud ILO konventsiooni üheksat valdkonda;
– covers nine areas of the abovementioned Convention of the International Labour Organisation,
– selle eesmärk on tagada põhikindlustus tööhõive (töötuskindlustus), sissetuleku (pensionimaksed) ning töövõime (ravikindlustus) valdkondades,
– aims to ensure fundamental security in the areas of employment (insurance against unemployment), income (pension payment) and earning capacity (health care insurance),
B. arvestades, et Euroopa Liidu elanike üldarv peaks prognooside kohaselt 2025. aastani pisut kasvama ning pärast seda veidi kahanema, mistõttu on see 2050. aastal praegusest natuke väiksem ning elanikud märkimisväärselt vanemad;
B. whereas the total population of the European Union is expected to increase slightly until 2025 and to decrease slightly after 2025, becoming by 2050 slightly smaller and significantly older,
C. arvestades, et praeguse sisserände taseme säilimise juures väheneb tööealine elanikkond 2005. aasta 227 miljonilt inimeselt 183 miljoni inimeseni 2050. aastal, tööhõivemäär tõuseb (peamiselt naiste suurema tööhõivemäära tõttu) 2020. aastaks 70%-le, tööga hõivatud inimeste koguarv kasvab 2017. aastaks 20 miljoni inimese võrra, kuid väheneb seejärel 2050. aastaks 30 miljoni inimese võrra, ning et 65 aasta vanuste ja vanemate inimeste ning tööealise elanikkonna suhtarv suureneb prognooside kohaselt 2005. aasta tasemelt 1:4 tasemele 1:2 2050. aastal;
C. whereas, with immigration constant at present levels, the work force will decrease from 227 million people in 2005 to 183 million in 2050, the employment rate will rise to 70% in 2020, mainly due to higher female employment rates, the total number of people employed will increase by 20 million by 2017, but after that will decrease by 30 million by 2050 and the projected ratio of people over 65 to people of working age will rise from 1:4 in 2005 to 1:2 in 2050,
D. arvestades, et ametliku pensioniea üldisel tõstmisel eeldatava keskmise eluea pikenemise tõttu ei arvestata piisavalt sellega, et jätkuvalt on palju majandusharusid, kus töötajate eeldatav keskmine eluiga on oluliselt lühem;
D. whereas a general increase in the pensionable age, based on the general trend of increased life expectancy, takes insufficient account of the fact that there are still numerous branches of industry in which the life expectancy of workers is significantly lower,
E. arvestades, et sotsiaalpartnerid nii üldiselt kui ka majandusharudes, kus töötajate eeldatav keskmine eluiga on alla keskmise, kannavad eriti suurt vastutust personalivoolavuse eest ning võivad mängida olulist toetavat rolli toimiva ja vanust arvestava personalipoliitika tagamisel;
E. whereas the social partners in general, and in those branches of industry with workers with a lower than average life expectancy in particular, have a serious responsibility with regard to the in and outflow of workers and can be the primary supporting parties in ensuring an effective age-conscious personnel policy,
F. arvestades, et töötute väiksemast osakaalust tingituna vähenevad 2050. aastaks töötushüvitisega seonduvad kulutused ligikaudu 0,6 protsendipunkti võrra SKPst, mis on väga tagasihoidlik vähenemine ning ei hüvita suuremaid kulutusi teistes sektorites;
F. whereas, due to lower proportions of unemployed people, unemployment benefit spending will fall by about 0,6 percentage points of GDP by 2050, a decrease that is very modest and will not compensate higher expenditure in other sectors,
G. arvestades, et Euroopa Liit kulutab 27,2 % SKPst sotsiaalkaitsele (2008), millest suurema osa moodustavad vanadushüvitised ja pensionid (46 %);
G. whereas the European Union spends 27,2% of GDP on social protection (2008), the major share being spent on old age benefits and pensions (46%),
H. arvestades, et sotsiaalkindlustuse küsimust ei tohiks käsitleda pelgalt kulude-tulude analüüsina, vaid pigem ühiskondliku lepinguna, millega nii riik kui ka kodanikud võtavad endale kohustused ja õigused, mida nendena ka käsitletakse ja kasutatakse; arvestades lisaks, et sotsiaalkindlustuse eelarve aspekti ei tohi siiski mingil juhul tähelepanuta jätta;
H. whereas the term social security does not mean the relationship between spending and revenue but is rather a social contract, a relationship between rights and obligations both for citizens and for the state, and should be treated as such; whereas, under no circumstances should the budgetary character of social security, however, be undermined,
I. arvestades, et elanikkonna vananemine suurendab praeguse poliitika jätkamise korral enamikus liikmesriikides 2050. aastaks riiklikke kulutusi, eelkõige seoses pensionide, tervishoiu ja pikaajaliste hooldusega, ning et suurim kulude kasv leiab aset ajavahemikus 2020–2040,
I. whereas the fact of the ageing population is expected to lead to increases in public spending, most of it for pensions, health care and long-term care, in most Member States by 2050 if current policies are pursued, with the largest increase occurring between 2020 and 2040,
J. arvestades, et pensioniskeemide elujõulisuse tagamiseks on naiste, noorte ja eakate isikute tööhõive valdkonnas püstitatud Lissaboni strateegia eesmärkide ja lastehoiuteenuste parandamist taotlevate Barcelona eesmärkide saavutamine olulise tähtsusega;
J. whereas the objectives of the Lisbon Strategy as regards the employment of women, young people and theelderly and the Barcelona objectives as regards childcare services are essential for the viability of pension systems,
K. arvestades, et 2000. aastal vastu võetud ÜRO aastatuhande arengueesmärkides, eriti arengueesmärgis 3, on eeltingimuseks sooline võrdõiguslikkus;
K. whereas the 2000 UN Millennium Objectives, in particular Objective 3, presuppose gender equality,
L. arvestades, et naiste töötamisperioodid on üldiselt ebaühtlasemad ja naiste palkadele on iseloomulik aeglasem areng, samas kui meeste töötamisperiood on pidev ja palga areng kiirem, mis toob endaga kaasa pensionisüsteemi sissemaksete erinevuse ja naiste suurema vaesumise ohu, mis on veel üks pikemaajaline risk, arvestades naiste pikemat eeldatavat eluiga,
L. whereas, in general terms, women's careers tend to be more fragmented and the rate at which their pay increases slower, while men tend to have a more continuous employment record and their pay tends to increase more steadily, which means that there is a discrepancy between their respective contributions to the pension system and an increased risk of poverty for women, which is in addition a longer-term risk, given their greater life expectancy,
2. palub komisjonil hoolikalt jälgida sotsiaalkindlustus- ja pensionireforme liikmesriikides, võrreldes nende senist mõju naiste tööhõive olukorrale ja keskendudes parimatele tavadele, mis on ilmnenud eelkõige soolise diskrimineerimise vähendamisel palga osas ning töö- ja pereeluga seotud kohustuste tasakaalustamisel;
Calls on the Commission to follow closely social security and pension reforms in the Member States, comparing their impact to date on the employment situation of women and focusing on the best practices that have emerged, particularly in reducing gender discrimination regarding pay and in reconciling professional and family responsibilities;
5. tuletab meelde oma veendumust, et majanduslikult elujõulise sotsiaalkaitsesüsteemi edendamiseks tuleks ELi tööõigusega tugevdada töösuhte põhilise liigina pigem tähtajatuid töölepinguid, mis tagavad asjakohase sotsiaal- ja tervisekaitse ning põhiõiguste austamise; tunnistab siiski, et tuleb kaitsta ka teiste mudelite järgi töötavate õigusi, sealhulgas õigust pensionile, mis võimaldab vanaduspõlves väärikat elu;
Recalls its belief that, to promote an economically viable social protection system, Community labour law should reinforce employment contracts of indefinite duration as the dominant form of employment under which adequate social and health protection is provided and respect for fundamental rights is ensured; recognises, however, that rights also need to be protected for those who have other working patterns, including the right to a pension which allows the retired to live in dignity;
9. tuletab meelde, et individualiseerimise suundumus aitab kaasa teise ja kolmanda samba ajakohastamisele, seadmata sotsiaalkindlustussüsteemi esimest sammast küsimärgi alla; see võimaldab inimestele, eelkõige naistele ja teistele tundlikele rühmadele suuremat valikuvabadust ja seega sõltumatust ning võimalust saada isiklikud täiendavad pensioniõigused;
Recalls that the trend towards individualisation, contributes to the modernisation of the second and the third pillars, without calling into question the first pillar of social security systems; this to enable people, especially women and other vulnerable groups, to have more freedom of choice and thus become more independent and able to build up their own, additional pension rights;
12. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõstma (noorte) täiskasvanute seas teadlikkust pensioniõiguste varajase kogumise olulisuse kohta;
Calls on the Commission and Member States to raise awareness among (young) adults of the importance of building-up pension entitlements early;
15. rõhutab sellega seoses naiste, noorte ja vanurite aktiivse tööhõivepoliitika väljatöötamise vajadust, et inimtööjõudu ja ettevõtlust nõuetekohaselt kasutada ning tagada pensionäridele pensioniskeemi sissemaksete kaudu piisava pensioni saamise õigus;
Stresses, therefore, the need for active policies on the employment of women, young people and the elderly so as to make proper use of manpower and business enterprise and to ensure that, inter alia, contributions to pension systems entitle the retired to a decent pension;