natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mõte on selles, et karistada tuleb tööandjat, mitte ebaseaduslikult töötavat kolmanda riigi kodanikku.
The idea is that the employer, and not the illegally employed third-country national, who should be punished.
Meetmetega püütakse tagada ühtlustatud ELi raamistik tööandjatele karistuste määramiseks, kes värbavad kolmandate riikide kodanikke, kel ei ole õiguslikku alust ELis viibimiseks.
The measure seeks to provide a harmonised EU framework for imposing sanctions on employers for hiring TCNs who do not enjoy a regular status of stay in the EU.
Ettepanekuga luuakse ühtne poliitika, mis koosneb kolmest peamisest suunast.
The proposal would establish a common policy consisting of three main features.
Esiteks pannakse tööandjatele mitmed uued halduskohustused, mis tuleb täita enne kolmandate riikide kodanike värbamist.
First, employers would be subject to a number of new administrative obligations that would need to be fulfilled before recruiting any TCNs.
Nõuete mittejärgmine tooks kaasa mitmed karistusmeetmed, finants- ja kriminaalkaristused.
Non-compliance would lead to a series of punitive measures, financial sanctions and criminal penalties.
Raportööri tähelepanekud
Observations by the Rapporteur
Raportöör avaldab kahetsust kavandatava direktiivi kitsa kohaldamisala üle.
The Rapporteur regrets the narrow scope of the proposed directive .
Käesoleva direktiivi eesmärk on vähendada ebaseaduslikku sisserännet ELi.
The provisions of this Directive are designed to reduce illegal immigration into the EU.
Sellest tulenevalt on direktiivi õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkt b.
Consequently, the appropriate legal basis is Article 63(3)(b) of the EC Treaty.
See õiguslik alus ei hõlma meetmeid, mis on seotud kolmandate riikide kodanikega, kes elavad seaduslikult ELi territooriumil, kuid kes võivad samas olla tööl ekspluateerimise ohvrid.
That legal base does not cover measures relating to TCNs who are legally staying in the EU but who may also be a victim of labour exploitation.
Näiteks ei hõlma direktiiv aastatel 2004 kuni 2007 ELiga ühinenud liikmesriikide kodanikke, kelle suhtes kohaldatakse siiani üleminekuperioodi tingimusi, piirates seeläbi nende vaba juurdepääsu mitme EL-15 liikmesriigi tööturule.
For example, the instrument does not cover nationals of those Member States who have joined the EU since 2004 and 2007 and who are still subject to transitional arrangements, thereby limiting their free access to the labour markets of a number of the EU-15 Member States.
Artikkel 2 – ekspluateerimise vastu parema kaitse tagamiseks peaksid mõisted nagu „tööandja”, „alltöövõtja”, „töötasu” olema võimalikult kõikehõlmavad.
Article 2 - In order to offer a better protection against exploitation, the definitions of terms such as “employer”, “subcontractor”, “remuneration” should be as all-encompassing as possible.
Näiteks „tööandja” peaks hõlmama ka ajutise tööhõive asutusi ja muid vahendajaid.
For example, “employer” should include temporary work agencies and other intermediaries.
„Töötasu” peaks samuti hõlmama ületunnitöö tasumäärasid – see on oluline, kui tööandja peab maksma maksmata jäänud töötasu ebaseaduslikult töötavale kolmanda riigi kodanikule.
Remuneration should also include overtime rates – this is important when the employer has to pay any outstanding remuneration to the illegally employed third-country national.
Artikkel 4 – raportöör tervitab ettepanekus toodud ennetavaid meetmeid: artikkel 4 kohustab tööandjaid kontrollima potentsiaalse töötaja elamisloa või muu riigis viibimise loa olemasolu enne tema töölevõtmist, samuti säilitama andmed töösuhte algus- ja lõppkuupäeva kohta ning edastama need asjaomastele ametiasutustele.
Article 4 - The Rapporteur welcomes the preventive measures foreseen by the proposal: the article 4 obliges employers to examine the residence permits or other authorisation for stay of potential employees before hiring them, and also to maintain records on the dates of the start and end of the employment and to transmit these to the relevant authorities.
Ettevõtjatele pandud halduskoormust võib pidada proportsionaalseks ettepaneku eesmärgiga.
For economic operators, the administrative burden can be considered as proportionate to the objective of the proposal.
Liikmesriigid peaksid andma tööandjatele selged suunised ning nõustama neid pidevalt elamislubade ning muude riigis viibimise lubade tuvastamisel.
Member States should provide employers with clear guidelines and on-going advice on the identification of residence permits and other authorisations for stay.
Liikmesriikide vahelist parimade tavade jagamist tuleks julgustada ELi tasandil.
Sharing of best practices among Member States should be encouraged at the EU level.
Raportöör pooldab nende formaalsuste lihtsustamist, kui tööandja on füüsiline isik.
The Rapporteur is in favour of a simplification of these formalities when the employer is a private person.
Tööandjalt ei oodata, et ta teaks täpselt kõiki elamisloa või muu riigis viibimise loa aspekte.
It is not asked to the employers to have a rigorous knowledge of the aspect of the residence permits or other authorisation for stay.
Raportöör on seisukohal, et tööandjat saab vastutusele võtta ainult siis, kui dokument on ilmselgelt võltsitud või tööandja teab, et see on võltsing.
The Rapporteur considers that an employer can be held liable only if the document is manifestly incorrect or if the employer knows that it is a forgery.
Raportööri arvates peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et anda tööandjatele selged suunised ning nõustada neid pidevalt elamislubade ning muude riigis viibimise lubade tuvastamisel.
He also believes that measures should be taken by Member States in order to provide employers with clear guidelines and on-going advice on the identification of residence permits and other authorisations for stay.
ELi tasandil tuleb luua ka liikmesriikide vahel parimate tavade jagamise süsteem.
A system of sharing of best practices among Member States should also be put in place at the EU level.
Suurema paindlikkuse tagamiseks tuleks liikmesriikidel võimaldada jätta tööandjatele mõistlik aeg tööle võetud kolmandate riikide kodanike olukorra seadusega vastavusse viimiseks.
For more flexibility, Member States should be allowed to give a reasonable delay for employers to bring the situation of the employed third country national in line with national law.
Artikkel 6 – karistused hõlmavad rahalisi karistusi; Raportöör teeb ettepaneku, et nende karistuste vähendamisega saab nõustuda, kui tööandja on füüsiline isik, kelle juures töötab kolmanda riigi kodanik, kes osutab majapidamisabi ning isiklikke hoolekandeteenuseid.
Article 6 - Sanctions include financial penalties; the Rapporteur proposes that a reduction of these penalties can be consented when the employer is a natural person who employs illegal TCN to provide domestic help and personal services.
Kui kokku lepitud töötasu ei suudeta kindlaks teha, saab seda määrata kohaldatavate miinimumtöötasu käsitlevate õigusaktide, kollektiivlepingutes sätestatu, tavade või miinimumtöötasu alusel, millest väiksema sissetulekuga asjaomaste liikmesriikide kodanikel on õigus sotsiaaltoetustele.
When the agreed remuneration cannot be established, this can be determined with reference to the applicable laws on minimum wages, collective agreements or practices or to the minimum income under which citizens of the Member State concerned are entitled to social assistance.
Liikmesriigid peavad kavandama mehhanismid, mis tagavad, et kolmandate riikide kodanikud saavad oma kättesaamata töötasu kätte automaatselt ilma kaebust esitamata ning isegi juhtudel, kui isik on päritoluriiki tagasi pöördunud.
Member states are required to foresee mechanisms to ensure that the TCN receive back outstanding payments automatically, without the need for the TCN to introduce a claim, and even in cases where the person has returned.
See võib näida ELi töötajate diskrimineerimisena, kes peavad saamata töötasu kättesaamiseks esitama kaebuse asjaomastele asutustele.
This could be seen as more favourable and discriminatory for EU workers who are required to lodge a complaint with the relevant bodies to secure outstanding payment.
Siiski soovib raportöör meenutada komisjoni ettepaneku loogilist tausta: dokumentideta kolmandate riikide kodanikud elavad riigis ebaseaduslikult, nad kardavad kinnipidamise ja tagasisaatmise pärast, mis teeb neist „lihtsalt ekspluateeritava” tööjõu ning nad on palju haavatavamad kui teised töötajad.
However, the Rapporteur would like to remind the logical backing the Commission’s proposal: the undocumented TCN live underground, they fear detention and return, constitute an “easily exploitable” workforce and are much more vulnerable than other workers.
Raportöör toetab komisjoni ettepanekut, mille kohaselt kestab eeldatav töösuhe vähemalt kuus kuud, välja arvatud juhul, kui tööandja või ebaseaduslikult tööle võetud kolmanda riigi kodanik suudab tõendada teisiti.
The Rapporteur supports the Commission’s proposal that states that a work relationship is presumed to be of at least 6 months, unless the employer or the illegally employed third-country national can prove differently.
Artikkel 8 – selle artikliga nähakse ette muud karistused ettevõtjatele, kes palkavad kolmanda riigi kodaniku, nagu riiklike hüvitiste saamise ja riigihankemenetlustes osalemise õigusest ilmajäämine ning juba saadud toetuste tagasimaksmine.
Article 8 - This article foresees other sanctions for firms who employ TCN, such as exclusion from entitlement to public funds, contracts and recovery of benefits received.
Raportööri arvates on oluline, et selle artikli nõudeid laiendatakse ka ELi toetustele ja ELi hankemenetlustele.
The Rapporteur considers that it is important that the provisions of this article are also extended to EU funding and to EU procurement.
Artikkel 9 – ettepanekus laiendatakse nõudeid ka alltöövõtjatele – komisjoni kavatsus oli, et alltöövõtjate ahela kõik ettevõtjad vastutavad solidaarselt rahaliste karistuste tasumise eest, mis on määratud ahela lõpus asuvale tööandjale, kes võtab tööle ebaseaduslikult riigis viibivaid kolmandate riikide kodanikke.
Article 9 - The Proposal also extends its provisions to subcontractors and the Commission’s intention was that all the undertakings in a chain of subcontracting are held jointly and severally liable to pay financial sanctions against an employer at the end of the chain who employs illegally staying TCNs.
Siiski arvab raportöör, et oleks keeruline panna koormus peatöövõtjale, kuna ta ei suudaks tegelikkuses nõuetele vastavust kontrollida.
However, the Rapporteur understands that it would be difficult to place a burden on the main contractor as the latter is not in a position to control compliance in practice.
Seepärast nõustub raportöör piirama vastutust ahela alltöövõtjatega.
Therefore, he accepts to limit the liability of subcontractors in the chain.
Artikkel 10 – lisaks võivad nõuete rikkumised teatud erijuhtudel tuua kaasa kriminaalvastutuse, mille korral võib tööandja sattuda kohtuliku järelevalve alla või osutuda sundlõpetatuks ning saada ka muid karistusi.
Article 10 - Furthermore, in certain specified cases, contraventions may even constitute a criminal offence, in which case the employer may face placement under judicial supervision and a judicial winding-up order as well as other sanctions.
See võib toimuda juhul, kui töötingimused on eriti orjastavad, tööandja teab või peaks teadma, et kolmanda riigi kodanik on inimkaubanduse ohver või kus kolmanda riigi kodanik on alaealine.
This is the case when the working conditions are particularly exploitative, when the employer knows or ought to have known, that the TCN is a victim of trafficking in human beings or when the TCN is a minor.
Artikkel 14 – Kõige selgemalt soovitakse ettepanekus, et liikmesriigid looksid mehhanismid, mille kaudu ekspluateeritud ümberasujatest töötajatel on võimalik esitada kaebus oma tööandja kohta kas isiklikult või kolmanda isiku kaudu.
Article 14 - Most notably, the Proposal asks that Member States establish mechanisms that allow exploited migrant workers to lodge complaints against their employers, if not personally, then through third parties.
Lisaks teatud erijuhtudel ning vastavalt direktiivi 2004/81/EÜ
Further, in certain specific cases and under the conditions of Articles 4 to 15 of Directive 2004/81/EC
Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud. artiklites 4–15 sätestatud tingimustele võib sisserändajatele anda ajutise elamisloa.
Council Directive 2004/81/EC of 29 April 2004 on the residence permit issued to third-country nationals who are victims of trafficking in human beings or who have been the subject of an action to facilitate illegal immigration, who cooperate with the competent authorities , illegal immigrants may be able to benefit from a temporary residence permit.
Raportöör tervitab kontrollimiste arvu suurendamise mõtet – see parandaks jõustamist ja edastaks tööandjatele selge sõnumi, et oht rikkumistelt tabatud saada on reaalne või suurenenud.
The Rapporteur welcomes the idea of increasing the number of inspections – this would improve enforcement and send a clear message to employers that the threat of being caught in case of violation is real or increased.
Siiski on raportöör teadlik asjaolust, et ettepanekuga suurendatakse liikmesriikide halduskoormust, kuna nõuetele vastavuse tagamine vajab liikmesriikide poolset olulist finants- ja inimressursside suurendamist.
However, the Rapporteur is aware about the fact that the proposal will increase the administrative burden on the Member States, because compliance with that provision would require a substantial increase in financial and personnel resources by the Member States.
Seepärast teeb raportöör ettepaneku asendada 10% määr 5%-ga.
Therefore, he proposes that the percentage of 10% is replaced by 5%.
Ebaseadusliku sisserände vastu võitlemine on ELi sisserändestrateegia peamine komponent.
The fight against illegal immigration is a key component of the EU's strategy on immigration.
Selles valdkonnas peaks käesoleva direktiivi peamine eesmärk olema lõpetada ebaseaduslike sisserändajate ekspluateerimine ning sellel ei tohiks olla kolmandate riikide kodanike töövõimaluste vähendamise kõrvalmõju.
In this field, the main aim of this directive should be to stop the exploitation of illegal migrants and not have the side effect of reducing the possibilities for TCN to find work.
Käesolev direktiiv oleks selles mõttes väga vajalik.
The present directive would be very useful in that sense.
Sellega seoses peab raportöör vajalikuks võtta meetmed selliste ümberasujatest töötajate, sealhulgas ebaseaduslike ümberasujate, õiguste kaitsmiseks, keda on nende tööandjad ekspluateerinud.
In this context, we also find it necessary to introduce measures aimed at protecting the rights of migrant workers, including illegal migrants, who have been exploited by their employers.
Selles osas sõltub tõhusus suuresti jõustamisest, mis on liikmesriikide kohustus ning komisjoni kutsutakse nii praegu kui ka edaspidi üles jälgima selle täitmist.
In this respect, effectiveness depends largely on enforcement, which is a responsibility of the Member States, which the Commission is and will be called to monitor.
vastavalt kodukorra artikli 48 lõikele 3 esitanud
pursuant to Rule 48(3) of the Rules of Procedure
Ettepaneku lähenemisviis, mis järgib tagasisaatmist käsitleva direktiivi loogikat, millele me kindlalt vastu oleme, on vale ja kahjutoov, sest:
The approach proposed – which follows the logic of the Returns Directive, to which we are firmly opposed – is wrong and counterproductive, because:
- see avaldab survet ahela kõige nõrgemale osale, nimelt sisserändajatele;
- it is repressive vis‑à‑vis the weakest link in the chain, namely migrants;
- see ei lahenda tegelikku probleemi, milleks on Euroopas 4,5 kuni 8 miljonit võõrtöötajat, kes on sunnitud töötama ebaseaduslikult oma staatuse tõttu;
- it fails to solve the problem, which is the fact that between 4.5 and 8 million migrant workers in Europa are forced to work illegally because of their status;
- see tugineb õiguslikule alusele, mis käsitleb võitlust ebaseadusliku sisserände vastu, mitte ebaseaduslikku tööd.
- it draws on a legal base which relates to the combating of illegal immigration rather than to clandestine employment per se.
Saavutatud kompromiss annab liikmesriikidele võimaluse karistada karmilt sisserändajat, kaitsmata teda sealjuures riigist väljasaatmise eest ja pakkumata üldiselt seaduslikku staatust neile, kes ekspluateerimise juhtudest teatavad.
The compromise reached will enable Member States to punish migrants very severely, without safeguarding them from expulsion and without providing in general for the regularisation of persons reporting cases of exploitation.
Samas nähakse aga ekspluateerimise eest vastutavatele isikutele praeguste eeskirjade kohaselt ette karistus ainult väga tõsistel juhtudel ning sellekohased sätted on äärmiselt ebamäärased (mis muudab kaheldavaks nende vastavuse kriminaalõiguse peamistele põhimõtetele).
On the other hand, under the rules negotiated, the agents of exploitation will only be punishable in extremely serious cases, and, moreover, by means of provisions that are very vague (which raises doubts as to their conformity with the key principles of criminal law).
Kompromissi ainus positiivne tahk on säte, millega nähakse ette sisserändajaid ekspluateerivate tööandjate ilmajätmine riiklikest toetustest.
The only positive aspect of the compromise is the provision on the exclusion from public subsidies of employers who exploit migrants.
Me arvame, et ettepanek on kahjulik sisserändajatele ja avaldab ebasoodsat mõju seaduslikku riiki sisenemist ja riigis viibimist soodustava ühise poliitika väljatöötamise võimalusele.
We consider the proposal to be damaging to migrants and counter‑productive as regards the need for a common policy to promote lawful entries and stays.
tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ARVAMUS
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs (*)
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sätestatakse karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele
on the proposal for a European Parliament and Council directive providing for sanctions against employers of illegally staying third-country nationals
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek, millega sätestatakse karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele, on osa rändepoliitika paketist, mis nähti ette poliitikakavaga seadusliku rände kohta
Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council providing for sanctions against employers of illegally staying third-country nationals is a part of migration policy package as it was foreseen in the Policy Plan on legal migration
KOM(2005)0669 . ning kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku sisserände vastase võitluse poliitiliste prioriteetidega
COM(2005)0669 . and Policy priorities in the fight against illegal immigration of the third-country nationals /2006/
Ettepanekule lisandusid 2007. aastal järgmised dokumendid:
This proposal was followed up in 2007 by documents:
- komisjoni teatis Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelise korduvrände ja liikuvuspartnerluse kohta
- Commission Communication on circular migration and mobility partnership between the European Union and third countries
- ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta
- proposal for a Council Directive on the conditions of entry and residence of third-country nationals for the purposes of highly qualified employment
- ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta
- proposal for a Council Directive on a single application procedure for a single permit for third-country nationals to reside and work in the territory of a Member State and on a common set of rights for third-country workers legally residing in a Member State
- komisjoni teatis deklareerimata töö vastase võitluse tõhustamise kohta
- Commission Communication on stepping up the fight against undeclared work
Käesoleva ettepaneku eesmärk on aeglustada ebaseaduslikku rännet, samas kui teised õigusloome ettepanekud reguleerivad seaduslikku rännet.
The aim of this proposal is to slow down the illegal migration, while other proposals for legislation regulate the legal migration.
Rändepoliitikat reguleerivates ettepanekutes tehakse selget vahet seadusliku ja ebaseadusliku rände vahel.
Proposals on migration-policy regulation make clear distinctions between legal and illegal migration.
Käesolev ettepanek tegeleb üksnes ebaseadusliku rändega.
This proposal is dealing exclusively with illegal migration.
Kogemustest lähtuvalt on üks suurimaid ligimeelitajaid võimalus saada ELis tööd.
Based on experience, one of the strongest pull-factor is the possibility of employment in EU.
Ettepaneku õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkt b.
The legal bases for the proposal is Art.63(3)(b) EC Treaty.
ELis viibivate kolmandate riikide kodanike hinnanguline arv ulatub 4,5 miljonist 8 miljonini.
Estimations on the number of the third-country nationals in the EU vary between 4,5 to 8 million.
Ebaseaduslik töötamine on koondunud teatavatesse valdkondadesse: ehitus, põllumajandus, koristusteenused ning majutus- ja toitlustusteenused.
Illegal employment is concentrated in certain sectors: construction, agriculture, cleaning, and hotel/catering.
Euroopa Parlament kutsus oma resolutsioonis kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku sisserände vastase võitluse kohta „Euroopa Liitu ja selle liikmesriike üles võtma kindlaid meetmeid, et võidelda sisserändajate ebaseadusliku töötamise vastu, aktiveerides hulgaliselt tööandjatele suunatud karistusi, suurendades ebaseadusliku töölevärbamise vastu võitlemiseks vajalike inim- ja materiaalsete ressursside kasutamise alusel töökoha kontrolle ning edendades meetmeid, et kaitsta sisserändajaid“;
The European Parliament in its Resolution "The fight against illegal immigration of third-country nationals" called on the Union and the Member States to take "firm steps to combat the illegal employment if immigrants, activating a range of penalties on employers, stepping up workplace inspections on the basis of the human and material resources needed to fight illegal recruitment, and promoting measures to protect immigrants."
Ettepanekus järgitakse kahte peamist põhimõtet:
The proposal follows two main principles:
- karistused ebaseaduslikele sisserändajatele peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad;
- sanctions for employing illegal migrants should be proportionate, dissuasive and effective,
- kohaldada tuleks subsidiaarsuspõhimõtet.
- principle of subsidiarity should be applied.
Ei ole kahtlust, et ebaseadusliku rändega võitlemiseks on Euroopa ühise rändepoliitika alusena vajalikud ühised määratlused, lähenemisviisid ja miinimumstandardid.
There is no doubt, that common definitions, approaches and minimum standards of combating illegal migration are needed as a basis of the common European migration policy.
(4) Meetmetega ei peaks hõlmama kolmandate riikide kodanikke, kes viibivad riigis seaduslikult.
(4) The provisions should not cover third-country nationals who are not illegally staying.