natgillin/translations-raw huggingface dataset:
M. arvestades, et turism suurendab nõudlust vee järele veelgi, seda eriti suveperioodil ja Euroopa lõunaosa rannikualadel;
M. whereas tourism further increases demand for water, particularly during the summer period and in the coastal areas of southern Europe,
N. arvestades, et üldsuse teadlikkuse suurendamine ja kodanikele vastavasisulise teabe erineval kujul kättesaadavaks tegemine, nt teabe- ja koolituskampaaniate kaudu, etendavad inimeste vee kasutamisega seotud harjumuste ja suhtumise muutmisel ning vett säästvate ja tõhusate veekasutuse käitumistavade väljakujunemisel olulist rolli;
N. whereas awareness raising and providing good information to citizens in different forms, e.g. via information and education campaigns, is of key importance to facilitate a change in behaviour and practices and the emergence of a water saving and efficient water use culture,
O. arvestades, et ühisveevarustus on avalik põhiteenus, mis on seotud rahvatervisega ja mille osutamist ei tohiks katkestada;
O. whereas public supply of water is a fundamental public service linked to public health which should not be disrupted,
P. arvestades, et veepuudus ja põud on keerukad keskkondlikud probleemid, mida tuleks reguleerida tihedas seoses muude keskkonnaprobleemidega ja viimaseid arvesse võttes;
P. whereas water scarcity and drought are a complex environmental issue, and should as such be regulated in close connection with and taking account of other environmental issues;
Q. arvestades, et põllumajandus kannatab tootmissektorina teravalt veepuuduse ja põua tagajärgede all, täites samal ajal olulist rolli olemasolevate veevarude säästvas majandamises;
Q. whereas agriculture, as a productive sector, suffers acutely from the effects of water scarcity and drought, while at the same time playing an important role in the sustainable management of available water resources,
R. arvestades, et multifunktsionaalsel põllumajandusel on ELis oluline roll maastike, bioloogilise mitmekesisuse ja puhta vee säilitamisel ning ta vajab seetõttu rahalist toetust teatud meetmete võtmiseks ja teaduslikku nõustamist veemajanduse valdkonnas;
R. whereas multifunctional agriculture in the EU plays an important role in the preservation of landscapes, biodiversity and clean water and therefore needs financial support for certain measures as well as scientific advice on water management,
S. arvestades, et veepuudus ja põud on põllumajandusliku tooraine hinnatõusu põhjustav oluline tegur; arvestades, et tuleb tagada stabiilne toiduainetega varustamine;
S. whereas water scarcity and droughts are a significant factor in pushing up the prices of agricultural raw materials; whereas it is necessary to guarantee a stable food supply,
T. arvestades, et põllumajandus vajab suuri veekoguseid ja sõltub seetõttu veevarustusest, tuleb põllumajandus kaasata vastutava osalejana integreeritud piirkondlikesse veemajanduse süsteemidesse, mis puudutab vee tasakaalustatud kasutamist, vee raiskamise lõpetamist, sobivate maastike ja põllukultuuride planeerimist ning vee kaitsmist reostumise eest;
T. whereas large amounts of water are required in agriculture and, as it therefore depends on water supply, agriculture must be included as a responsible actor in integrated regional water management systems as regards balanced use of water, stopping water wastage, adapted landscape and crop-planning as well as protection of water from pollution,
U. arvestades, et põud soodustab ka teatavate taimekahjurite levikut, põhjustades saagikuse olulist vähenemist,
U. whereas drought is also a contributory factor in the proliferation of certain phytosanitary pests, resulting in substantially lower harvests,
2. rõhutab, et mitmeid piirkondi hõlmavatel ja piiriülestel vesikondadel võib olla tõsine piiriülene mõju jõe ülem- ja alamjooksu piirkondadele ning et seetõttu tuleb liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel teha veepuuduse ja põua küsimuses vältimatult koostööd, tagades seega säästva ja õiglase veekasutuse; on seisukohal, et veepuuduse ja põua küsimuse spetsiifilisus eeldab kooskõlastatud tegevust ELi ja liikmesriikide tasandil ning piirkondlikul ja kohalikul valitsustasandil;
Stresses that the cross-regional and trans-border nature of river basins can have a serious cross-border impact on upstream and downstream regions, and that it is thus indispensable for the Member States, as well as regional and local authorities, to cooperate on the issue of water scarcity and drought, ensuring sustainable and fair use of water resources; considers that the specificity of the water scarcity and droughts issue requires coordinated action at EU and Member State level as well as at regional and local government level;
8. täheldab, et pakkumisel põhinevaid meetmeid tuleks samuti arvesse võtta, pidades silmas majanduslikult ja keskkondlikult kõige tõhusama lahenduse saavutamist, pakkumise ja nõudluse vahelise tasakaalu optimeerimist ning katkematu ühisveevarustuse tagamist, sh põua tingimustes, vastavalt säästva arengu põhimõtetele; on arvamusel, et tuleks julgustada toimiva veekasutuse hierarhia kehtestamisele suunatud tegevust, ning et vee ümbersuunamine selle transportimiseks pikkade vahemaade taha ei peaks olema veepuuduse probleemi lahenduseks; rõhutab samas tähtsust, mis pakkumisega seonduvatel meetmetel võib olla veepuuduse ja põua tõttu enim kannatavatele piirkondadele, kus need võivad võtta traditsiooniliste võimaluste, nagu infrastruktuuri ehitamine veevärgi reguleerimiseks, või alternatiivsete ja uuenduslike lahenduste, nagu reovee säästlik korduvkasutamine või magestamine, vormi;
Notes that supply-side measures should also be considered, with a view to achieving the most economically and environmentally efficient solution, optimising the balance between supply and demand, and ensuring an uninterrupted public water supply including during drought conditions, in accordance with the principle of sustainable development; takes the view that action should be encouraged to establish an effective hierarchy of water uses, and that the construction of diversions to transport water over large distances should not be the solution to the problem of water scarcity; stresses, however, the importance that supply-side measures may have for the regions most affected by water scarcity and drought, which may take the form of traditional options, such as the construction of infrastructure to regulate watercourses, or alternative and innovative solutions such as the sustainable re-use of waste water or desalination;
12. usub, et veepuudus ja põud ning kliimamuutus ja nendega seotud konkreetsed strateegiad tuleks omavahel siduda, pidades meeles, et kliimamuutusega kohanemise probleemid tuleb lisada vee raamdirektiivi rakendamise prioriteetide hulka;
Believes that a link should be established between water scarcity and drought and climate change and their specific strategies, bearing in mind that concerns as regards adapting to climate change must be integrated as priorities in the implementation of the WFD;
14. rõhutab, et ühenduse eelarve prioriteetide läbivaatamise käigus tuleks suuremat tähtsust omistada keskkonnameetmetele ning eelkõige poliitikale, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuse tagajärgedega, nende seas põud ja veepuudus, tagades vajalike täiendavate vahendite olemasolu;
Stresses that the revision of Community budget priorities should accord a higher ranking to environmental measures and, in particular, to policies designed to combat the effects of climate change, which include drought and water scarcity, ensuring that the necessary additional resources are available;
17. juhib tähelepanu asjaolule, et piirkonna majanduslik olukord, konkurentsivõime ja arenguvõimalused sõltuvad komisjoni teatises mainitud keerukatest keskkonnaküsimustest;
Points out that a region's economic situation, competitiveness and development opportunities are determined by the complex environmental issues mentioned in the Commission's communication;
19. rõhutab vajadust selgitada kauakestva põua määratlust (vee raamdirektiivi kontekstis) ja selle mõju vee raamdirektiivi keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele põuaperioodide kestel ja pärast neid; juhib tähelepanu, et veepuudus ja põud on seotud, kuid erinevad nähtused, ning nende jaoks tuleks vastu võtta erinevad strateegiad;
Stresses the need to clarify the definition of 'prolonged drought' (in the context of the WFD) and its implications for achieving the environmental objectives of the WFD in periods of drought and after such periods; points out that water scarcity and drought are related but different, and differentiated strategies should be adopted for them;
22. rõhutab metsade osa veeringluses ning metsade, rohumaade ja üles haritud maa tasakaalustatud vahekorra tähtsust säästva veemajanduse jaoks; rõhutab eelkõige kõrge viljakusega muldade ja kohandatud külvikorra rolli; hoiatab, et suurenev maakasutus ohustab põllumajandust, toiduvarusid ja säästvat veemajandust;
Underlines the role of forests in the water cycle and the importance of a balanced mix of forests, grassland and crop land for sustainable water management; in particular highlights the role of soils with high organic content and adapted crop rotation; warns that the increasing consumption of land is a threat to agriculture, food security and sustainable water management;
ELT C 297E, 7.12.2006, lk 331. ;
OJ C 297E, 7.12.2006, p.331. ;
32. peab vajalikuks piirkondade ja riikidevahelise koostöö sisseviimist vooluveekogude integreeritud haldamiseks juhul, kui vooluveekogu läbib rohkem kui ühte liikmesriiki, eelkõige seoses põllumajandusega;
Considers it necessary, where a watercourse passes through more than one Member State, to introduce inter-regional and trans-national cooperation for the integrated management of watercourses, particularly in relation to farming;
34. arvestades, et põua ja veepuuduse probleem on tihedalt seotud pillava veekasutusega seonduva probleemidekompleksiga, teeb komisjonile ettepaneku võtta säästlik veekasutus ELi vahenditest antavate subsiidiumide saamise üheks eeltingimuseks;
Proposes to the Commission – given that the water scarcity and drought problem is closely linked to the complex of issues surrounding the wasteful use of water – that the criterion of economical water use should be incorporated into the system of conditions for the award of subsidies from EU funds;
42. rõhutab ühise põllumajanduspoliitika teise samba raames keskkonnaprogrammide rolli soodustuste kehtestamisel veevarude säästmist ja puhtust kaitsvatele põllumajanduslikele tavadele;
Underlines the role that environmental programmes in the framework of the second pillar of the CAP play in the setting of incentives for agricultural practices for protecting the sustainability and purity of water resources;
44. juhib tähelepanu asjaolule, et peamised veekasutajad (nagu näiteks energiatootjad) ei tarbi vett ära, vaid lasevad vee pärast oma protsessides kasutamist veeringlusesse tagasi; rõhutab, et seda tehes on neil tugev mõju pinnavee kättesaadavusele, ökosüsteemidele ja rahva tervisele vee temperatuuri tõstmise tõttu; rõhutab vajadust võtta neid mõjusid arvesse;
Points out that major water users (such as power plants) do not consume water but release water to the water cycle after having used it in their processes; stresses that by doing this they have a strong effect on surface water availability, ecological systems and public health by increasing the water temperature; underlines the need to take these effects into consideration;
a) niisugune süsteem peaks olema vabatahtlik ja
(a) such a system should be voluntary, and
b) olemasolevaid märgistusi ja märgistusskeeme tuleks tarbijate liigse teabega segadusse ajamise vältimiseks arvesse võtta;
(b) existing labels and labelling schemes should be taken into account to avoid confusing consumers with an overload of information;
52. ergutab kõiki pooli arendama välja jätkusuutliku veemajanduse vabatahtliku märgistamissüsteemi ja koostama vabatahtlikud vee kokkuhoiu programmid eri majandusharudes (näiteks põllumajandus, turism, tootmine);
Encourages all stakeholders to develop a voluntary scheme for labelling sustainable water management and to draw up voluntary water savings programmes in the various economic sectors (for example agriculture, tourism, manufacturing);
56. tervitab Euroopa põuavaatlussüsteemi ja varajase hoiatamise süsteemi väljatöötamist; rõhutab selle peamisi eesmärke, eelarvet ja kavandamist käsitleva laiendatud arutelu tähtsust;
Welcomes the establishment of the European Drought Observatory and the early warning system; stresses the importance of an extended discussion on its basic objectives, budget and organisation;
60. on seisukohal, et veepuudus ja tsüklilised põuad on muutnud tulekahjud sagedasemaks ja laastavamaks, suurendades mitmete liikide haavatavust ja hävimisohtu, mis on iseloomulikud Lõuna-Euroopa riikide metsadele, mis sageli kujutavad endast nende riikide peamist loodusvara;
Takes the view that water scarcity and cyclical droughts have accentuated the scourge of fires and their gravity, increasing the fragility and risk of destruction of many species that are characteristic of forests in southern European countries, for which forests often represent the main natural resource;
Veeküsimus puudutab tervet ühiskonda.
Water is a concern for all actors in the society.
Vesi on inimeste, loomade ja taimede elu eeltingimus ning hädavajalik ressurss majanduse jaoks.
It is a precondition for human, animal and plant life as well as an indispensable resource for the economy.
Siiski on vee puhul tegemist napi ressursiga.
However, water is a scarce resource.
Veeressursside, vee ökosüsteemide ning joogi-ja pesuvee kaitsmine kujutavad endast keskkonnakaitse nurgakive.
Protection of water resources, of water ecosystems and of the water we drink and bathe in, is one of the cornerstones of environmental protection.
Seega on selle väärtusliku ressursi tõhusa kaitse tagamiseks vajalikud Euroopa tasandil kooskõlastatud meetmed.
Concerted action at EU level is therefore necessary to ensure effective protection of this precious resource.
Viimase kolmekümne aasta jooksul on ekstreemseid ilmastikutingimusi sagedamini ette tulnud.
Extreme weather conditions have occurred with increasing frequency over the past 30 years.
Viimastel aastatel on sagedasemad ekstreemsed vihmahood põhjustanud mõnes Euroopa osas üleujutusi, samal ajal tabasid teisi piirkondi põuad ja kuumalained.
In recent years increased rainfall has caused floods in some parts of Europe, whereas other areas experience drought and heat waves.
Üha tugevamini avalduvate kliimamuutuse mõjude tõttu võib juhtuda, et tulevikus kannatavad veepuuduse all kuni 3,2 miljardit inimest.
With the intensifying consequences of climate change as many as 3.2 billion people could be facing water scarcity in the future.
Euroopa Keskkonnaagentuuri 2007. aastal tehtud hinnangute kohaselt elab juba üks kolmandik eurooplastest veestressi all kannatavatel aladel, kus nõudlus vee järele on suurem kui pakkumine.
In 2007 the EEA estimated that around one third of Europeans already live in water stressed areas where demand for water exceeds it supply.
Viimase kolmekümne aasta põudade kogumaksumus ulatus 100 miljardi euroni ja ainuüksi 2003. aasta põua maksumus ELi majandusele oli 8,7 miljardit eurot.
The cost of drought over the past 30 years has risen to almost 100 billion Euros and the 2003 drought alone cost the EU economy 8.7 billion Euros.
Kolm suurimat probleemi, millele EL peaks lahenduse leidma, on liigne, mittesäästev ja ebaefektiivne veekasutus ning sellest tingitud raiskamine, puudulik probleemi teadvustamine ja lõimitud lähenemisviisi puudumine veeküsimuse käsitlemisel.
There three main challenges that the EU should address: extensive, unsustainable and inefficient water consumption and related water waste; lack of awareness of the problem; and the lack of integrated approach when addressing the water issue.
Kliimamuutus ei ole ainuke väljakutse, millega Euroopa peab toime tulema.
Climate change is not the only challenge Europe has to confront.
Üha napimatest veeressurssidest hoolimata suureneb liigne, mittesäästev ja ebaefektiivne veekasutus peaaegu kaks korda kiiremini kui maailma elanikkond.
Despite the rising pressure on the water resources, extensive, unsustainable and inefficient water consumption, growing almost twice as fast as the world population continues.
Ainuüksi Euroopa raiskab vähemalt 20% oma veest ebaefektiivse kasutuse tõttu.
Europe alone wastes at least 20% of its water due to inefficiency.
Üks võimalus selle probleemi lahendamiseks oleks veepoliitika raamdirektiivi ja selle hinnakujundust käsitlevate sätete täieulatuslik rakendamine.
One way to approach this problem would be the full implementation of the Water Framework Directive and its pricing provisions.
Vajalikud on ka investeeringud vett säästvate tehnoloogiate arendamisse.
Investments into water-saving technologies are also needed.
Automaatse tarbevee hulga suurendamise asemel tuleks eelistada nõudlusel põhinevaid meetmeid.
Measures on the demand-side should be preferred to a simple increase in the supply of water.
Pakkumisel põhinevaid meetmeid tuleks arvesse võtta üksnes siis, kui kõik efektiivse veekasutuse edendamise, veenõudluse reguleerimise parandamise ja teavitusmeetmete võimalused on ära kasutatud.
Supply side measures should only be considered after the options of enhancement of water efficiency, improvement of demand management and educational measures have been exhausted.
Veepuuduse probleemi lahendus ei tohiks olla vee transportimine pikkade vahemaade tagant ja piiriülene transport peaks ka edaspidi jääma eranditult vastava liikmesriigi pädevusse.
Transfers of water over great distances should not be the solution to the problem of water scarcity and the issue of cross boarder transfers should strictly stay within the competence of each Member State.
Kõnealuse kerkiva probleemi ulatust arvesse võttes torkab silma asjakohase teabe ja laiaulatusliku teadlikkust suurendava kampaania puudumine.
Lack of information and the absence of a far-reaching awareness campaign are striking considering the scope of the arising problem.
Vastutustundlike, vett säästvate ja tõhusalt kasutavate käitumistavade väljakujundamine nõuab aktiivset teadlikkuse tõstmise poliitikat, mis haaraks kõik veesektoris osalejaid.
Developing a responsible water-saving and efficiency culture requires an active awareness raising policy in which all actors in the water sector need to be involved.
Teave, haridus ja koolitus on esmased valdkonnad, kus tuleb tegutseda.
Information, education and training are priority areas for action.
Selle väljakutsega toimetulekuks on mitmeid võimalusi.
There are numerous options of dealing with this challenge.
Märgistus pakendil kui üldsusele veetõhususe ja jätkusuutlike veemajandustavade kohta sihipärase teabe jagamise tõhus viis on vaid üks võimalik rada, mida mööda astuda.
Labelling as an effective way of providing targeted information to the public on water performance and on sustainable water management practices is only one of the possible paths to be taken.
Vee teema tuleb lisada kõikidesse poliitikavaldkondadesse ja töötada selle küsimuse käsitlemiseks välja tõeliselt lõimitud lähenemisviis.
The challenge of mainstreaming water issue into all policy areas and creating a truly integrated approach when addressing the issue needs to be met.
Sellesse protsessi tuleb kaasata kõik poliitilised tasandid (riiklik, piirkondlik ja kohalik).
All political levels (national, regional, local) should be involved in this process.
Üha kasvavat veepuuduse probleemi tuleb kõikides ELi poliitikavaldkondades ja kõikide ELi rahastamisvahendite kasutamisel arvesse võtta.
All EU policies together with all EU financial instruments should take into account the growing water scarcity.
Lõpuks ei piirdu veepuuduse ja põudade geograafiline levikuala üksnes Euroopa Liiduga ja neil on ka rahvusvahelise ulatusega tagajärgi.
Finally, the issue of water scarcity and droughts is not geographically limited to European Union and it has international repercussions.
Juba praegu tuleb ette rahvusvahelisi konflikte, mille põhjuseks on vesi, ja üha suureneb oht, et selliseid konflikte esineb tulevikus sagedamini.
Numerous international conflicts over water already exist and a danger of them increasing in frequency rises.
Seetõttu on veepuuduse ja põua probleemi silmas pidades vajalik võtta vastu laiaulatuslikum lähenemisviis.
It is therefore necessary that a broader approach with respect to water scarcity and drought is adopted.
A. arvestades, et neljandas ühtekuuluvusaruandes määratletakse kliimamuutust, eriti põuda ja veepuudust, ühena uutest märkimisväärse territoriaalse mõjuga probleemidest, mida ühtekuuluvuspoliitika peab lahendama ja mis praeguseks mõjutab 11 % Euroopa Liidu rahvastikust ja 17 % selle territooriumist;
A. whereas the fourth cohesion report identifies climate change, in particular drought and water scarcity, as one of the new challenges with far-reaching territorial implications that cohesion policy has to tackle, having affected to date 11% of the population and 17% of the territory of the European Union,
B. arvestades, et veepuuduse ja põua mõju Euroopa Liidus on teatavates piirkondades teravam ja seda tunnevad kõige enam vaeseimad piirkonnad, põhjustades maa kasutamata jätmist, metsatulekahjusid ja muldade degradeerumist ning takistades oluliselt niisuguste piirkondade elanike sotsiaalset ja majanduslikku arengut, ning arvestades, et veepuuduse ja põua majanduslik mõju on väljakutseks Lissaboni eesmärkide ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide täitmisele,
B. Whereas the impact of water scarcity and droughts in the European Union is more pronounced in certain regions and most strongly felt in the poorest regions, leading to land abandonment, forest fires and soil degradation, and hindering significantly the social and economic development of those living in such regions, and whereas the economic effects of water scarcity and droughts constitute a challenge to the achievement of the Lisbon objectives and the objectives of cohesion policy,
4. rõhutab, et mitmeid piirkondi hõlmavatel ja piiriülestel vesikondadel võib olla tõsine piiriülene mõju jõe ülem- ja alamjooksu piirkondadele ning et seetõttu tuleb liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel vältimatult teha koostööd veepuuduse ja põua küsimuses, tagades seega säästva ja õiglase veekasutuse; on seisukohal, et veepuuduse ja põua küsimuse spetsiifilisus eeldab kooskõlastatud tegevust ELi ja liikmesriikide tasandil ning piirkondlikul ja kohalikul valitsustasandil;
Stresses that the cross-regional and trans-border nature of river basins can have a serious cross-border impact on upstream and downstream regions, and that it is thus indispensable for the Member States, as well as regional and local authorities, to cooperate on the issue of water scarcity and drought, ensuring sustainable and fair use of water resources; considers that the specificity of the water scarcity and droughts issue requires coordinated action at EU and Member State level as well as at regional and local government level;
8. märgib, et komisjoni teatises veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus ( KOM(2007)0414 ) ei käsitleta mitmetes piirkondades heitveepuhastuse puudumisest tulenevaid probleeme;
Notes that the Commission's communication on the challenge of water scarcity and droughts ( COM(2007)0414 ) fails to address the problem arising in numerous regions from the non-purification of waste water;
13. palub komisjonil toetada Euroopa põuavaatluskeskuse tegevuse alustamist Euroopa Keskkonnaagentuuri raames ning rõhutab, et see peaks töötama üleriigiliste andmete täiendamise suunas piirkondliku ja kohapealse sesoonse standardteabega sademete ja sektoriülese veetarbimise kohta, et toetada usaldusväärsete strateegiliste otsuste langetamist;
Calls on the Commission to promote the entry into operation of the European Drought Observatory within the framework of the European Environment Agency and emphasises that it should work on complementing national data by standard regional and local seasonal information on precipitation and cross-sector consumption to enhance sound, strategic decision-making;