natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Muu hulgas arvestatakse temperatuuri tõusu ja järelikult merevee taseme tõusuga, Atlandi ookeani termohaliinse tsirkulatsiooni muutumisega, soolsuse ja organismide geograafilise leviku muutumisega, kalapopulatsioonide ümberpaiknemisega ja taimse planktoni hulga vähenemisega.
For example, a rise in temperature and thus in sea levels is expected, as is a change in the Atlantic thermohaline circulation, a change in salinity and the geographical distribution of organisms, shifts in fish populations and a quantitative reduction in phytoplankton.
Järelikult mõjutab muutuv kliima otseselt üksikute loomade ellujäämismäära, leviala, paljunemisvõimelisust ja käitumist ning seega tööstuslike kalavarude suurust ja levikut.
Consequently the changing climate will have a direct influence on survival rates, spread, fertility and behaviour of individual animals and thus on the size and distribution of industrial fish stocks.
Vajame seetõttu ulatuslikku merede raamkava, nagu on ette nähtud merestrateegia direktiivis, et tagada merealade ja -ressursside parem ja säästvam majandamine.
We therefore need a comprehensive framework plan for the sea, as provided for in the Marine Strategy Directive, to ensure a better and more sustainable management of marine areas and resources.
See on kahtlemata edu.
That is certainly a success.
Kahjuks peame aga ka nentima, et jäätmehulk suureneb kõikidest jõupingutustest hoolimata edasi.
However, it is regrettably also clear that waste quantities continue to increase in spite of our best efforts.
Tulevikuprognoosid lubavad sarnast suundumust: Euroopa Keskkonnaagentuur ootab majapidamisjäätmete hulga suurenemist 25 % võrra ajavahemikus 2005–2020.
Forecasts promise that this trend will continue: the European Environmental Agency expects a 25% rise in the quantity of household waste between 2005 and 2020.
Siiski ennustab agentuur jäätmesektorist pärit heite selget vähenemist enam kui 80 % võrra 1980. aastate lõpuga võrreldes.
Nevertheless, the Agency predicts a clear (more than 80%) drop in emissions from the waste sector as compared with the late 1980s.
Seepärast peame tugevamalt kasutama bioloogilist eelsorteerimist ja materjali ringlussevõttu prügilates tekkiva otseheite vältimiseks.
We must therefore rely more on biological presorting and material recycling in order to avoid direct emissions from landfill sites.
Lisaks annab jäätmete energeetiline taaskasutamine, millele järgneb soojuse ja elektri koostootmine, olulise panuse kaudse heite vältimisse, kuna see asendab fossiilkütused elektri ja soojuse tootmisel.
Moreover, energy recovery from waste in conjunction with cogeneration systems makes an important contribution to avoiding indirect emissions, as it replaces fossil fuels to generate electricity and heat.
Ja kindlasti oleks mõttekas kohaldada rangelt läheduse põhimõtet: jäätmevedu pika vahemaa taha tuleks vältida, et piirata jäätmesektorist pärit otseheidet.
The strict application of the nearness principle would also certainly be useful: waste transport over long distances should be avoided in order to restrict direct emissions from the waste sector.
Euroopa Parlament väljendas üksikasjalikult oma seisukohta antud teemal juba 10. aprilli 2008. aasta resolutsioonis komisjoni rohelise raamatu „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks” ( KOM(2007)0354 ) kohta.
In its resolution of 10 April 2008 on the Commission’s Green Paper on ‘Adapting to climate change in Europe – options for EU action’ (COM(2007) 354) the European Parliament gave a detailed opinion on this topic.
Käesolevas kliimamuutuste ajutise komisjoni lõppraportis rõhutatakse veel kord vajadust kohanemismeetmete sidususe ja tervikliku koordineerimise järele ELi tasandil ning korratakse nõudmist luua kogu ELi hõlmav raamistik kohanemismeetmete kavandamiseks; seejuures tuleb asjakohaselt arvesse võtta subsidiaarsuse põhimõtet, kuna Euroopa piirkondlikud ja kohalikud asutused suudavad paremini reageerida poliitiliste vastustega omaenda kogemuste põhjal.
This final report of the Temporary Committee on Climate Change stresses once again the need for coherence and integrated coordination of adaptation measures at EU level, and reiterates its call for an EU-wide framework for the planning of adaptation measures, taking due account of the subsidiarity principle, since regional and local authorities in Europe are better placed to make political responses based on their own experience.
Kliimamuutus mõjutab inimeste tervist nii muutunud ilmastiku (näiteks tugevamalt ja sagedamini esinev äärmuslik ilm) kaudu kui ka kaudselt muutuste kaudu, mis puudutavad vee, õhu ja toidu kvaliteeti ning kvantiteeti, samuti ökosüsteeme, põllumajandust, elatusvahendeid ja infrastruktuuri.
Climate change affects human health both by altering weather phenomena (e.g. more intense and more frequent extreme weather events) and indirectly by changes affecting water quality and quantity, air and food, as well as ecosystems, agriculture, livelihoods and infrastructures.
WHO nendib, et ilmastikutingimused mõjutavad haiguseid, mis levivad vee või teatavate nakkusekandjate nagu moskiitod kaudu.
The WHO states that climatic conditions influence diseases which are transmitted either by water or by certain vectors such as mosquitoes.
Sellised haigused on näiteks kõhulahtisus, malaaria ja puudulikust toitumisest tingitud ainevahetushaigused.
These include dysentery, malaria and metabolic diseases resulting from malnutrition.
Nende all kannatavad inimesed eelkõige Aafrikas.
Africa is particularly hard hit by these diseases.
Lisaks mõjutab kliimamuutus allergeenide vallandumist ja UV-kiirguse suurenemist.
In addition, climate changes have an influence on the release of allergens and on increased ultraviolet radiation.
WHO andmetel surevad igal aastal 150 000 inimest kliimamuutuse tagajärjel ja veel viis miljonit haigestuvad.
According to the WHO, 150 000 people a year die as a result of climate change, and a further five million become ill.
Eriti rasked on kaudsed tagajärjed, mis avalduvad üleujutuste, pinnase kuivamise, ikalduse, loomastiku ja taimestiku muutumise ning ilmastikust tingitud purustuste kujul.
The indirect results through floods, soil desiccation, crop failure, changes in animal or plant life or destruction by weather are particularly serious.
Teisest küljest eeldavad kliimamuutusega seostatavad väga erinevad ohud tervisele ka vastavaid ennetusmeetmeid.
On the other hand the widely differing health risks associated with climate change call for corresponding preventive measures.
Euroopal on ülemaailmses võidujooksus vähese süsinikdioksiidi heitega maailmamajanduse nimel suurepärane lähtepositsioon.
Europe enjoys an excellent starting position in the global race for a low-emission economy.
Peaksime seetõttu seda olukorda kasutama, et anda tõuge uuendusteks, mis loovad Lissaboni strateegia parimas tähenduses uusi ja konkurentsivõimelisi ettevõtteid ning töökohti keskkonnasäästlike tehnoloogiate valdkonnas.
We should therefore make the most of this position to trigger greater innovation which will create new and competitive businesses and new jobs in the field of clean technology in full accordance with the Lisbon Strategy.
Siin peitub tõeline majanduslik võimalus, mida pakuvad kliimamuutus ja poliitilised meetmed selle vähendamiseks ning mida me ei tohiks liigse pessimismi tõttu mööda lasta.
This is a real economic opportunity offered by climate change and by political measures to combat it, and pessimism should not cause us to pass it up.
Seepärast peaksime pöörama tähelepanu sellele, et võimaldada tõhusatel, uuenduslikel tehnoloogiatel turule tulla, kõrvaldada bürokraatlikke takistusi, luua samaaegselt stiimuleid, mis lihtsustavad üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele, et kasutada kõiki võimalusi ülemaailmses konkurentsis tõhususe, uuenduste, tooraine ja tulevikutehnoloogiate pärast.
We should therefore make a point of enabling market access for efficient, innovative technologies, dismantling bureaucratic hurdles and at the same time developing incentives to facilitate the shift to a low-carbon economy, in order to exploit all our opportunities in the global competition for efficiency, innovations, raw materials and future technologies, and markets.
Tulevikutehnoloogiate edendamine
Promotion of technologies of the future
Tõhususe suurendamine on võitluses kliimamuutusega vajalik, kuid mitte piisav tingimus.
Increased efficiency is a necessary but not a sufficient condition for combating climate change.
Tõhususe suurendamine üksi ei saa vallandada tehnoloogilist revolutsiooni, mis on vajalik väljapääsu leidmiseks süsinikdioksiidi ummikust.
Efficiency improvements alone cannot spark off the necessary technological revolution needed to find the way out of the carbon impasse.
Kuigi heitkogustega kauplemine on Euroopa kliimakaitseprogrammi oluline osa, et jõuda tõhususe suurendamise teel väiksema kasvuhoonegaaside heiteni, soodustatakse seejuures tõenäoliselt ainult selliseid tehnoloogiaid ja protsesse, mis on juba välja töötatud ja valmis turuletoomiseks.
Although emissions trading is the essential building block in the European climate programme with a view to achieving lower greenhouse gas emissions through efficiency increases, this will probably only favour those technologies and processes which have already been developed and are market-ready.
Nii ei ole võimalik vähendada täiesti uute ja seetõttu ka kallite tehnoloogiate väljatöötamise kulusid ega aidata hõivata turgu juba välja töötatud tehnoloogiatel, mis aga on eelkõige pikaajaliste kliimakaitse-eesmärkide saavutamiseks tungivalt vajalikud.
It is not a way to cut the cost of developing new and consequently costly technologies, nor to help the market penetration of existing technologies, though these are urgently needed to meet long-term climate targets.
Peaksime seepärast tegema kõik põhjapanevate stiimulite ja edendamismeetmete loomiseks, et saaks alustada vajalikku tehnoloogilist uuendust, vähendada kallite, aga uute tehnoloogiate jooksvaid kulusid ning püstitada ja saavutada tulevikus rangemad vähendamiseesmärgid.
We should therefore do all we can to create fundamental incentive mechanisms and support measures so as to launch the necessary technological renewal, reduce the running costs for expensive but new technologies, and set and in future achieve more stringent reduction targets.
Rahvusvaheline Energiaagentuur ootab 2030. aastaks maailma energiavajaduse suurenemist vähemalt 60 % võrra.
The International Energy Agency is expecting an increase of at least 60% in the world’s energy needs by 2030.
Juba praegu pärineb 24 % ELi riikide CO 2 heitkogustest söeküttel töötavatest elektrijaamadest.
Even now, 24% of the EU's CO 2 emissions derive from coal-fired power stations.
Küsimus ei ole seejuures mitte niivõrd selles, kuidas kavandada söeküttest loobumist, vaid kuidas minna üle keskkonnasõbralikule söetehnoloogiale.
It is less a matter of how to plan for the abandonment of coal than of how to manage the shift to clean coal.
ÜRO valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC) on eriaruandes „IPCC Special Report on Carbon Dioxide Capture and Storage” (2005) seisukohal, et CO 2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia võiks sajandi lõpuks anda 15–55 % panuse vajalikku kasvuhoonegaaside vähendamisse ning täiendada taastuvenergia väljaarendamist.
The UN’s International Panel on Climate Change (IPCC) considers, in its ‘IPCC Special Report on Carbon Dioxide Capture and Storage’ (2005), that by the end of the century CCS technology could contribute between 15% and 55% of necessary greenhouse gas reductions and serve to supplement the expansion of renewables.
Kuid kulud ja ohud kaaluvad majanduslikud eelised veel üles.
However, the costs and risks still outweigh the economic advantages.
Näiteks tarbib CO 2 kogumine ja säilitamine ise energiat, mistõttu vajab sellise tehnoloogiaga elektrijaam sama koguse elektri tootmiseks 10–40 % rohkem primaarenergiat.
For example, CCS consumes energy itself, and a power station with CCS consumes between 10% and 40% more primary energy to produce the same amount of electricity.
Ebaselged on ka mõned hoidlatega seotud küsimused.
There are also many unanswered questions about storage sites.
CO 2 saab säilitada vähemalt 800 m sügavusel (kus gaas läheb üle just nagu vedelasse olekusse) ammendatud või peaaegu tühjadel nafta- või gaasiväljadel, soolastes kivimikihtides või sügavates soolaveesoontes.
The CO 2 can be stored at a depth of at least 800m (where the gas changes to a quasi-liquid state), in worked-out or almost empty oil or gas fields, in salt rock strata or in deep salt water veins.
Uuritakse ka võimalust säilitada CO 2 mineraliseeritud kujul.
Research is also being carried out into the possibility of storing the CO 2 in mineral form.
Kuid on põhimõtteline oht, et hoidlad hakkavad lekkima ning eritavad atmosfääri vähehaaval väiksemaid või ka järsku suuremaid koguseid CO 2 .
However, there is still the underlying risk that storage sites will develop leaks and will gradually release small, or even suddenly larger quantities of CO 2 into the atmosphere.
Pealegi ei sobi iga pinnas võimalikuks hoidlaks.
Moreover, not every soil is suited as a potential storage site.
Lõpuks tuleb võtta tõsiselt ka võimalikku skepsist või muret elanikkonna hulgas seoses CO 2 kogumise ja säilitamisega.
Finally, possible scepticism or concern among the general public about the use of CCS must also be taken seriously.
Kokkuvõttes tuleb ELi lähenemisviisi tehnoloogilist neutraalsust arvestades arutada CO 2 kogumise ja säilitamise küsimust tulemuste suhtes avatult.
Overall it is important, in view of the technological neutrality of the EU approach, to debate the issue of CCS openly without prejudging the outcome.
Arukad arvutisüsteemid ning info- ja sidetehnoloogiad
Intelligent c omputer system s a nd ICT
Info- ja sidetehnoloogia sektor põhjustab praegu 2 % ülemaailmsest CO 2 heitest.
The ICT sector currently produces 2% of worldwide CO 2 emissions.
Sektor võiks aga mitte ainult vähendada oma CO 2 heidet, vaid eelkõige töötada välja uuenduslikke ja energiatõhusamaid rakendusi kogu majanduse jaoks.
However, the industry could not only reduce its own CO 2 emissions but could in particular develop innovative and more energy-efficient applications for the economy as a whole.
Seepärast on tungivalt vajalik keskenduda tugevamalt selliste arvuti- ning info- ja sidetehnoloogia põhiste meetodite katsetamisele, valideerimisele, kasutuselevõtmisele ja edasisele levitamisele, mis aitavad parandada energiatõhusust.
Accordingly there is an urgent need to focus more closely on the testing, validation, introduction and further dissemination of computer- and ICT-based methods to improve energy efficiency.
Rahastamine ja eelarveaspektid
F inancing and budgetary matters
Praegune ELi eelarve kliimakaitse-eesmärkide saavutamiseks ei ole piisav.
The current EU budget for achieving climate targets is insufficient.
Kuid EL peaks võtma liidu solidaarsuspõhimõtte kohaselt finantspoliitilised kohustused põhivaldkondades: edendada ja töötada välja tehnoloogiaid kliimamuutusega võitlemiseks ja kliimaalaseks arenguabiks ning piiriüleste kohanemismeetmete, tõhususe suurendamise ja katastroofiabi toetamiseks.
However, the EU should commit itself financially in the core areas of support and development of technologies for combating climate change and climate development aid, and in supporting cross-border adaptation measures, efficiency increases and aid for natural disasters, in accordance with the EU’s solidarity principle.
Esimene samm õiges suunas oleks inventeerida kõiki olemasolevaid rahastamisvahendeid ja nende tähendust Euroopa kliimakaitse-eesmärkide jaoks ning töötada selle nn kliimaauditi põhjal välja ettepanekud tulevaseks finantsperspektiiviks, et eelarveridu saaks kohandada vajalike kliimapoliitiliste nõuetega.
A first step in the right direction would be to draw up an inventory of all existing financing instruments and their significance for European climate goals and, on the basis of this ‘climate audit’, to devise proposals for the future financial perspective to ensure that the EU budget lines can be adapted in accordance with the requirements of climate policy.
Peale selle võiks vajaduse korral eraldada ka ELi eelarve kasutamata sihtotstarbelisi vahendeid kliimapoliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
In addition, unused, earmarked funds from the EU budget could be allocated where necessary for climate policy purposes.
Haridus, koolitus ja teadlikkuse kujundamine
Education, training and awareness-raising
Energiatõhususe teema peaks esinema meie igapäevaelus palju tugevamalt.
The topic of ‘energy efficiency’ should impinge much more strongly on our daily lives.
Igapäevaelu kõikide valdkondade lihtsad ja paindlikud tõhususstandardid võiksid olla esimeseks sammuks õiges suunas.
Simple and flexible efficiency standards for all spheres of everyday life could be the first step in the right direction.
Lisaks peaksime kiiresti kohandama kutseõppe ja kutseõppeasutused ning erialad rakenduskõrgkoolides ja ülikoolides majanduslike struktuurimuutustega – mida kiirendab kliimamuutus ja selle mõju – kaasnevate tööhõivet puudutavate probleemidega.
We should also, as a matter of urgency, adapt not only practical work training but also occupational training colleges and courses at technical colleges and universities to the specific employment-related challenges of the structural economic change hastened by climate change and its effects.
See hõlmab ka kliima seisukohast oluliste ametiprofiilide loomist.
This includes the creation of ‘climate-related careers’.
Käesolevas lõppraportis kaaluti võimaliku teadlikkust kujundava meetmena muu hulgas ressursside tõhusa kasutamise Euroopa aastat, et tõsta teadlikkust ressursside tõhusast kasutamisest ja kasutada kliimamuutust ajendina intensiivse arutelu korraldamiseks ressursside kättesaadavuse ning kasutamise üle.
This final report considers that one possible awareness-raising measure might be a European Resource Efficiency Year, to raise awareness of more efficient use of resources and to take climate change as the starting point for a debate on the availability and use of resources.
Kliimamuutus on ülemaailmne keskkonnaprobleem, mille põhjused on struktuurilist laadi.
Climate change is a global environmental problem, whose causes are structural in nature.
Oma eluviisiga võtame järeltulevatelt põlvedelt elatusvahendid.
Our lifestyle is depriving coming generations of their means of subsistence.
Seepärast näib olevat tingimata vajalik astuda kliimamuutusele ja selle tagajärgedele vastu poliitiliste meetmetega pikaajalise perspektiivi põhjal ning viia selle aluseks olevad strateegilised otsused järjekindlalt ellu ja mitte allutada neid lühiajalistele poliitilistele eesmärkidele.
It therefore seems absolutely crucial to counteract climate change and its effects by political measures on the basis of a long-term perspective and to implement the long-term decisions underlying it coherently and not to subordinate it to short-term political goals.
Seejuures ei ole säästvam eluviis võimalik ilma majanduse, teaduse, meedia, organiseeritud kodanikuühiskonna ja kodanike panuseta.
But a more sustainable lifestyle will not be possible without the contribution of the economy, science, the media, organised civil society and the citizens.
Seetõttu on oluline mitte taganeda probleemi komplekssuse ees.
It is therefore important not to capitulate in the face of the complexity of the problem.
Peame visionaarse kujundustahtega ja juhtimisomadustega poliitikas, majanduses ja ühiskonnas reageerima majanduslikele, ökoloogilistele ning sotsiaalsetele probleemidele, mida tekitab energia- ja kliimapoliitiline murranguperiood, mis väljendub tooraine nappuses.
We must show a visionary desire to make a difference, together with leadership qualities in the political, economic and social spheres, in our response to the economic, environmental and social challenges with which we are confronted at this turning point in energy and climate policy, reflected in a growing scarcity of raw materials.
Ja me peame tegutsema täna, sest tänase tegutsemisega määrame oma tuleviku.
And we are called upon to act today, because our action today will determine our future.
· 8th thematic session: Achieving significant CO2 emission reductions in short time: learning from Best Practices regarding successful policies and technologies
· 8th thematic session: Achieving significant CO 2 emission reductions in short time: learning from Best Practices regarding successful policies and technologies
v Delegation visit to Russia
v Delegation visit to Russia
ANNEX 2 : THEMATIC SESSIONS HELD BY
ANNEX 2: THEMATIC SESSIONS HELD BYTHE
THE TEMPORARY COMMITTEE ON CLIMATE CHANGE
TEMPORARY COMMITTEE ON CLIMATE CHANGE
Prof. Hans Joachim SCHELLNHUBER
Prof. Hans Joachim SCHELLNHUBER
Prof. Dr. Richard LINDZEN
Prof. Dr. Richard LINDZEN
Prof. Javier MARTIN VIDE
Prof. Javier MARTIN VIDE
Prof. Sir Brian HOSKINS
Prof. Sir Brian HOSKINS
Prof. Jean-Pascal VAN YPERSELE
Prof. Jean-Pascal VAN YPERSELE
Prof. Dr. Robert WATSON
Prof. Dr. Robert WATSON
Prof. Carlo RUBBIA
Prof. Carlo RUBBIA
Professor, Tyndall Center, University of Manchester
Professor, Tyndall Centre, University of Manchester
Prof. Riccardo Petrella
Prof. Riccardo Petrella
Prof. John A. DRACUP
Prof. John A. DRACUP
Prof. Seppo Kellomaki
Prof. Seppo Kellomaki
Dr. Rajendra K. PACHAURI
Dr. Rajendra K. PACHAURI
Theme leaders: Lambert van Nistelrooij andRobert Goebbels
Theme leaders: Lambert van Nistelrooij and Robert Goebbels
8TH THEMATIC SESSION, "Achieving significant CO2 emission reductions in short time: learning from best practices regarding successful policies and technologies", Monday 23 June 2008, 15:00 – 18:30
8TH THEMATIC SESSION, "Achieving significant CO 2 emission reductions in short time: learning from best practices regarding successful policies and technologies", Monday 23 June 2008, 15:00 – 18:30
Prof. Hans-Joachim SCHELLNHUBER, key-note speaker
Prof. Hans-Joachim SCHELLNHUBER, key-note speaker
Delegation visit to Bejing
Delegation visit to Beijing
Prof. Carlo RUBBIA, key-note speaker
Prof. Carlo RUBBIA, key-note speaker
Dr. Rajendra K. PACHAURI, key-note speaker
Dr. Rajendra K. PACHAURI, key-note speaker
Aggregated EU GDP could even slightly increase thanks to positive restructuring of the economy, such as the opening of profitable new markets (e.g. RES, CCS technologies and fuel efficient vehicles).
Aggregated EU GDP could even slightly increase thanks to positive restructuring of the economy, such as the opening of profitable new markets (e.g. RES, CCS technologies and fuel efficient vehicles).