natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. arvestades, et meedia mõjutab ühiskonna igapäevaelu ja poliitikat; arvestades, et tugev meedia koondumine võib ohustada meediakanalite paljusust; ning arvestades, et meediapädevus on seetõttu keskse tähtsusega poliitilise kultuuri ja liidu kodanike aktiivse osalemise seisukohalt;
A. whereas the media make themselves felt in politics and the day-to-day life of society; whereas a high degree of media concentration can endanger media pluralism; and whereas media literacy is therefore central to political culture and active participation by Union citizens,
B. arvestades, et kõik meediatüübid, nii audiovisuaalne kui ka trükimeedia ning klassikalised ja digitaalsed meediakanalid segunevad ning toimub eri meediavormide tehniline ja sisuline lähenemine ning arvestades, et tänu uuenduslikele tehnoloogiatele tungib uus massimeedia üha tugevamalt kõikidesse eluvaldkondadesse ning uus meedia eeldab meediakasutajalt aktiivsemat rolli ning ka sotsiaalsed võrgustikud, veebiblogid ja videomängud on meediavormid;
B. whereas all types of media, audiovisual and printed, traditional and digital, are blending together and the different forms of media are converging, both technically and in terms of content; whereas new mass media are penetrating into all areas of life thanks to innovative technologies, whereas these new media call for users to take a more active role; and whereas social communities, weblogs and video games are also forms of media,
C. arvestades, et noorte meedikasutajate jaoks on internet esimene ja peamine teabeallikas; arvestades, et nende internetioskused on suunatud nende endi erilistele vajadustele, kuid süstemaatiliselt korrastamata; arvestades, et seevastu täiskasvanud hangivad teavet peamiselt raadiost, televisioonist, ajalehtedest ja ajakirjadest; ning arvestades, et seetõttu peab meediapädevus praegusel meediamaastikul vastama nii uue meedia väljakutsetele, eelkõige sellega seonduvatele võimalustele interaktsiooniks ja loominguliseks osalemiseks, kui ka teadmistele, mida eeldavad traditsioonilised meediakanalid, mis on endiselt kodanike peamine teabeallikas;
C. whereas, as far as young media users are concerned, the Internet is the first and principal source of information; whereas their Internet skills are geared to their specific needs, without being systematically ordered; whereas adults, by contrast, keep themselves informed primarily with the aid of radio, television, newspapers and magazines; and whereas, in the current media environment, media literacy therefore helps to meet the challenges posed by new media – particularly the scope they offer for interaction and creative participation – as well as providing the knowledge needed for traditional media, which are still a main source of public information,
D. arvestades, et uued sidetehnoloogiad võivad kogenematuid kasutajaid üle ujutada eristamata, st olulisuse alusel liigitamata teabe rohkusega ning selline teabe üleküllus võib kujutada endast täpselt sama suurt probleemi kui teabe puudumine;
D. whereas new communications technologies can swamp the uninformed user in a landslide of information that is undifferentiated in terms of its relevance, with excessive information potentially posing as big a problem as a lack of information,
E. arvestades, et teiste inimeste õigusi ja vabadusi austava infotehnoloogia ja meedia kasutamise alane hea ettevalmistus tõstab selgelt inimese kutsekvalifikatsiooni ning aitab rahvamajanduse seisukohalt kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele;
E. whereas proper training in IT and media use respectful of the rights and freedoms of others significantly enhances employability from an individual point of view and, from the point of view of the economy as a whole, helps to achieve the Lisbon goals,
F. arvestades, et ulatuslik juurdepääs sidetehnoloogiatele annab igale inimesele võimaluse niiviisi teavet edastada ja kogu maailmas levitada, mistõttu igast internetikasutajast saab võimalik ajakirjanik, ning et piisav meediapädevus ei ole seega vajalik mitte üksnes teabest arusaamiseks, vaid ka meediasisu tootmise ja levitamise oskuse seisukohast ning arvutialased teadmised üksi ei suurenda seetõttu automaatselt meediapädevust;
F. whereas broad access to communications technologies affords everyone the possibility of transmitting information globally, meaning that every member of the public is a potential journalist, and making media literacy a necessity not only for understanding information but also for generating and distributing media content; and whereas computer skills alone consequently do not lead automatically to greater media literacy,
G. arvestades, et seoses telekommunikatsioonivõrkude arengu ning info- ja sidetehnoloogiate võidukäiguga esineb suuri erinevusi liikmesriikide, aga ka piirkondade vahel, eelkõige äärepoolsemate piirkondade ja maapiirkondade vahel, mis peidab endas digitaalse lõhe pideva suurenemise ohtu Euroopa Liidus;
G. whereas, when it comes to the development of telecommunications networks and progress towards disseminating information and communications technology (ICT), there are significant differences between the Member States, as well as between regions, particularly in remote and rural areas, posing the threat that the digital divide in the EU could widen still further,
H. arvestades, et koolidel on täita oluline roll suhtlus- ja otsustusvõimeliste inimeste kujundamisel ning liikmesriikide ja piirkondade vahel on meediahariduse valdkonnas ning info- ja sidetehnoloogia kaasamise ja õppetöös kasutamise ulatuse osas suured erinevused ning meediaharidust saavad anda eeskätt need õpetajad, kes on ise meediapädevad ja saanud selles valdkonnas vastava väljaõppe;
H. whereas schools have an essential role to play in moulding people capable of communicating and of exercising judgement; whereas the position regarding media education varies widely from one Member State and one region to the next, as does the degree to which ICT are integrated and used within education; and whereas media education can be provided primarily by teachers who themselves are media literate and have been given the necessary training,
I. arvestades, et meediaharidus etendab olulist osa meediapädevuse kõrge taseme saavutamisel ja on poliitilise hariduse oluline osa, mis aitab inimestel tegutseda aktiivse kodanikuna ning tõsta nende teadlikkust nii oma õigustest kui ka kohustustest; arvestades, et lisaks on hästi informeeritud, poliitiliselt küpsed kodanikud pluralistliku ühiskonna alus; ning arvestades, et oma sisu ja meediatoodete loomisega omandatakse oskused, mis võimaldavad professionaalselt toodetud meediasisu põhimõtteid ja väärtusi sügavamalt mõista;
I. whereas media education is essential to achieving a high level of media literacy, which is an important part of political education that helps people to strengthen their behaviour as active citizens and their awareness of both rights and duties; whereas, furthermore, well-informed, politically mature citizens form the basis of a pluralist society and whereas, by producing their own content and media products, users acquire abilities affording them a deeper insight into the principles and values of professionally produced media content,
J. arvestades, et meediapedagoogiline töö on vanemate inimeste puhul vähem etableerunud kui noorte puhul ning vanemad inimesed suhtuvad uude meediasse sageli kartlikult ja tõrjuvalt;
J. whereas media education work aimed at older people is not so well established as the activities aimed at young people and whereas older people often feel apprehensive about, and inhibited by, new media,
K. arvestades, et isikuandmete turvalisusega seotud ohud muutuvad järjest keerukamaks ja arvukamaks ning see tähendab kogenematutele kasutajatele suuremat riski;
K. whereas threats to the security of personal data are becoming increasingly insidious and manifold, thereby constituting a high risk for uninformed users;
L. arvestades, et meediapädevus on info- ja kommunikatsiooniühiskonnas asendamatu võtmekvalifikatsioon;
L. whereas media literacy is an essential key qualification in the information and communication society,
M. arvestades, et meedia avab võimalused ülemaailmseks suhtluseks ja maailmale avatuseks, on demokraatlike ühiskondade tugisammas ning vahendab nii teadmisi kui ka teavet; ning arvestades, et uued digitaalsed meediakanalid pakuvad positiivseid osalemist soodustavaid ja loomingulisi võimalusi ning seeläbi paraneb kodanike osalus poliitilistes protsessides;
M. whereas the media provide opportunities for global communication and openness to the world, whereas they are cornerstones of democratic societies and whereas they impart knowledge as well as providing information, and whereas new digital media provide positive opportunities for participation and creativity, thereby enhancing citizens’ involvement in political processes,
N. arvestades, et praegused andmed ei ole piisavad, et teha konkreetseid järeldusi meediapädevuse taseme kohta Euroopa Liidus;
N. whereas there are currently insufficient data available to make precise statements about the level of media literacy in the European Union,
O. arvestades, et meediapädevuse otsustavat tähtsust on rõhutanud ka UNESCO, näiteks Grünwaldi deklaratsioonis meediahariduse kohta (1982) ja Pariisi tegevuskavas – kaksteist soovitust meediahariduse kohta (2007);
O. whereas the decisive importance of media literacy has also been highlighted by UNESCO in, for example, the Grünwald Declaration on Media Education (1982) and the Paris Agenda – twelve recommendations for media education (2007),
3. nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu soovituse ja töötaks välja tegevuskava meediapädevuse kohta; nõuab tungivalt, et komisjon korraldaks 2009. aastal audiovisuaalsete meediateenuste kontaktkomitee istungi, et hõlbustada regulaarset teabevahetust ja tõhusat koostööd;
Urges the Commission to adopt a recommendation, and develop an action plan, on media literacy; urges the Commission to organise a meeting of the contact committee on Audio-Visual Media Services in 2009 with a view to facilitating information exchanges and effective cooperation on a regular basis;
7. palub komisjonil audiovisuaalsete meediateenuste direktiivi artiklit 26 silmas pidades töötada välja meediapädevuse näitajad meediapädevuse pikaajaliseks edendamiseks Euroopa Liidus;
Calls on the Commission, having regard to Article 26 of the Audiovisual Media Services Directive, to devise media literacy indicators with a view to fostering media literacy in the EU in the long term;
10. ergutab komisjoni arendama meediapädevuse edendamise poliitikat koostöös kõikide liigu organitega ning kohalike ja piirkondlike asutustega ning tugevdama koostööd UNESCO ja Euroopa Nõukoguga;
Urges the Commission to expand its policy to promote media literacy, working together with all EU bodies and with local and regional authorities, and to intensify cooperation with UNESCO and the Council of Europe;
Sihtrühmad ja eesmärgid
Aims and target groups
13. nendib, et meediahariduse eesmärgid on asjatundlik ja loominguline ümberkäimine meedia ning selle sisuga, meediatoodete kriitiline analüüs, meediatööstuse toimimisviisi mõistmine ja meediasisu iseseisev tootmine;
Notes that the purpose of media literacy is to enable people to use media and their content in skilled and creative ways, critically analyse media products, understand how the media industry works, and produce media content by their own efforts;
Info- ja sidetehnoloogiale juurdepääsu tagamine
Giving access to information and communications technologies
Meediaharidus koolides ja õpetajakoolituse osana
Media education in schools and as a component of teacher training
21. soovitab haridusasutustel meediapädevuse praktilise õpetamise meetmena edendada õpilaste ja õpetajate kaasamisel meediatoodete kujundamist (trükimeedia, audiovisuaalse meedia ja uue meedia valdkonnas);
Recommends that educational establishments encourage the development of media products (printed page, audio/video new media) in a manner involving both pupils and teachers, as a way of providing practical training in media literacy;
Vanemate inimeste meediaharidus
Media education for older people
Meedia avab ühest küljest võimalused ülemaailmseks suhtluseks, maailmale avatuseks, teadmiste vahendamiseks ja demokraatia edasiarendamiseks.
The media offer opportunities to engage in worldwide communication, adopt cosmopolitan attitudes, impart knowledge, and advance the development of democracy.
Teisest küljest peitub meedias ka suurema manipuleerimise oht.
However, they also entail a danger of greater manipulation.
Seetõttu võib meedia olla nii probleem kui ka võimalus.
To that extent they can constitute a challenge as well as a chance.
Globaliseerumise ning info- ja sidetehnoloogia ülikiire arengu ajastul levivad uuenduslikud tehnoloogiad ja massimeedia üha tugevamalt kõikidesse eluvaldkondadesse.
In the era of globalisation, and at a time when the information and communications sector (ICT) is developing at breakneck speed, innovative technologies and mass media are both impinging more and more strongly on every walk of life.
Ühiskond peab varasemast enam nende kiirete tehnoloogiliste muutustega sammu pidama ja õppima infotulvaga toime tulema.
More than ever, society has to keep pace with this rapid technological change and learn to cope with a flood of information.
Samal ajal esineb meedia oluliste teemade väljavalimisel valvurina ning mõjutab nõnda poliitilist päevakorda ja igapäevaelu.
Furthermore, media play the role of gatekeepers when people decide which issues to treat as relevant: to that extent, they serve to set the agenda for politics and everyday life.
Kuid väljavalimine toimub individuaalse vaatlusviisi põhjal ja on seega üksnes ligilähedaselt objektiivne.
This selection, however, is made from an individual perspective and therefore not wholly objective.
Meediapädevus peaks inimesi nimetatud probleemide puhul aitama ja tegema neist enesekindlad meediakasutajad.
The purpose of media literacy is to help people respond to these challenges and turn them into self-confident media users.
Meediapädevus tähendab oskust meediat kasutada, mõista ja kriitiliselt hinnata meedia ja meediasisu erinevaid aspekte ning suhelda erinevates kontekstides.
Media literacy denotes the ability to use the media, to understand, and bring critical assessment to bear on, the various aspects of media as such and media content, and to communicate, regardless of the context.
Lisaks pedagoogilistele aspektidele on otsustav roll ka varustusel ja juurdepääsul uutele tehnoloogiatele.
In addition to educational considerations, equipment and access to new technologies are of crucial importance.
Seetõttu võib meediapädevust laiemas tähenduses mõista kui juurdepääsu uutele infotehnoloogiatele ja kriitiliselt asjatundlikku ümberkäimist nende sisuga.
That being the case, media literacy in the broader sense can be understood to mean access to new information technologies and a discerning attitude to the content that they transmit.
Käesolev raport täiendab komisjoni teatist, mis on otseselt seotud uue audiovisuaalsete meediateenuste direktiiviga
This report rounds off the Commission communication, itself directly linked to the new Audiovisual Media Services Directive
Internetti kasutatakse esmajärjekorras teabe ja uudiste otsimiseks ja leidmiseks ning e-kirjade saatmiseks ja vastuvõtmiseks.
The Internet is used first and foremost to search for and find information and news and to send and receive emails.
Lisaks areneb see üha enam esmateabeallikaks konkreetset teemat puudutavate teabepäringute puhul.
In addition, it is increasingly becoming the source of information employed first of all for inquiries on given subjects.
Kuid üldiselt usaldatakse sellist teavet vähem kui klassikalistest meediakanalistest pärit teavet.
Information of this kind, however, is on the whole less familiar than traditional media output.
Kasutajatele on enamasti selge, et internetist pärit teavet tuleks kindluse mõttes teiste allikatega võrrelda.
Most users realise that information obtained from the Internet should, for safety’s sake, be checked against information from other sources.
Interneti kasutamiseks vajalikke teadmisi saadakse eelkõige sõpradelt ja vähemal määral ka vanematelt, kuid koolist peaaegu üldse mitte.
The knowledge needed in order to use the Internet is passed on chiefly within circles of friends and to a lesser extent by parents, but hardly ever by schools.
Tagajärjeks on oma vajadustele suunatud, kuid süsteemitud teadmised interneti kasutamise kohta.
The resulting skills are thus geared to particular individual needs, but not ordered according to any recognisable system.
Seevastu täiskasvanud hangivad teavet praegu peamiselt televisioonist, millele järgneb raadio.
Adults, on the other hand, keep themselves informed mainly with the aid of television, followed by radio.
Keskne probleem on seega, kuidas kujundada suurema meediapädevuse suunas liikumise teed nii, et võetaks asjakohaselt arvesse erinevaid meediavorme.
One central challenge therefore, is to map out the path to greater media literacy so that the most diverse forms of media can be taken properly into account.
Käesoleva raporti eesmärgid on seetõttu seotud rea moodsate sidevahendite ja -vormidega , näiteks televisioon, kino, video, raadio, pildid, ajalehed, ajakirjad, muusika, arvutimängud, internet ja reklaam.
The aims of this report accordingly relate to a range of modern communication tools and types , for example television, film, video, radio, images, newspapers, magazines, music, computer games, the Internet, and advertising.
Seejuures ei tohiks jätta tähele panemata, et klassikalised ja digitaalsed meediakanalid segunevad ning toimub eri meediavormide tehniline ja sisuline lähenemine.
However, traditional and digital media are entirely capable of blending together, and the different forms of media are converging, both technically and in terms of content.
Seda tuleb arvestada ka komisjoni tellitud uuringus sobivate meediapädevuse hindamise kriteeriumide väljatöötamiseks, mis peaks valmima 2009. aasta algul.
This point should also be borne in mind in the study to be conducted for the Commission, and due to be completed early in 2009, on the right criteria to apply when assessing media literacy.
Kuid tähelepanu juhitakse sellele, et meediapädevuse mõõtmisel võib tekkida probleeme, sest loomingulisi ja kriitilisi teadmisi ning ka sisu liigitamist on raske hinnata kvantitatiivselt mõõdetavate kriteeriumide alusel.
That said, problems can arise when measuring media literacy, since it is difficult to encapsulate creative flair, critical discernment, and content within quantitatively measurable criteria.
Tehniliste teadmiste hindamist on seevastu lihtsam kontrollida.
Technical expertise, by contrast, is easier to gauge.
Noored inimesed on juba aktiivsed meediatarbijad, kuid käesolev raport hõlmab kõiki meediatarbijaid: lapsed, noored, täiskasvanud, vanemad inimesed ja puuetega inimesed.
Young people are already active media consumers, but this report covers media consumers as a whole, that is to say, children, young people, adults, older people, and people with disabilities.
Eesmärk on võimaldada inimestel meediatooteid kriitiliselt analüüsida, mõista meediatööstuse majanduslikke funktsioone ja meediasisu ka ise toota.
The aim is to enable people to subject media products to critical analysis, understand the economic functions of the media industry, and produce their own media content.
Sellega seoses määratletakse kolm eesmärki:
There are thus three goals to attain:
§ info- ja sidetehnoloogiale juurdepääsu tagamine;
§ giving access to information and communications technologies,
§ meediasisu ja meediakultuuri analüüs ning nendesse kriitiline suhtumine ja iseseisev järelemõtlemine;
§ analysis, and a discerning attitude to, media content and the media culture, and independent thought,
§ oma meediatekstide tootmine ja uute tehnoloogiate turvaline kasutamine.
§ production of media texts by users themselves and s ecurity in the use of new technologies .
Haridusel ja elukestval õppel on nende eesmärkide saavutamise seisukohalt otsustav roll.
Education and lifelong learning are essential in order to achieve these goals.
Meediaharidus on protsess meedia kohta ja meedia vahendusel õpetamiseks ning õppimiseks.
Media education is a teaching and learning process in which the media are at once the source and the subject.
Selle õppeprotsessi eesmärk on asjatundlik ümberkäimine meediaga.
Its object is skilled handling of the media.
a) Info- ja sidetehnoloogiale juurdepääsu tagamine
a) Giving access to information and communications technologies
Arvutid ja internet on ELis erinevalt levinud.
Computers and the Internet are not spread evenly throughout the EU.
ELis on 54 protsendil majapidamistest personaalarvuti, 43 protsendil on internetiühendus (15 protsendil lairibaühendus).
In the EU as a whole, 54% of households own a PC, and 43% have an Internet connection (15% have a broadband connection).
Piirkondadevahelised erinevused on suured: olenevalt ELi liikmesriigist on arvuti 21 kuni 85 protsendil majapidamistest.
Regional variations are considerable: depending on the Member State, the percentage of households with a computer ranges between 85% and 21%.
Euroopa poliitika peab hoolitsema selle eest, et digitaalne lõhe liikmesriikide vahel ning linna ja maa vahel kahaneks.
European policy must seek to narrow the digital divide not just between Member States, but also between town and country.
Kõik elanikkonnarühmad peavad infoühiskonna eelistest kasu saama.
All population groups must profit from the advantages of the information society.
On Euroopa ühistes huvides, et igal kodanikul oleks lairibaühendus.
It is in Europe’s general interest that every citizen should have a broadband connection.
Kohalikel ja piirkondlikel asutustel on selles valdkonnas tähtis roll, nagu ka avaliku sektori asutustel ja eraettevõtjatel, kes peavad tagama kõikidele elanikkonnarühmadele juurdepääsu info- ja sidetehnoloogiale.
Local and regional authorities have a key role to play in this area, as do public bodies and private industry, which must ensure that all population groups have access to ICT.
b) Meediasisu ja meediakultuuri analüüs ning nendesse kriitiline suhtumine
b) Analysis of, and a discerning attitude to, media content and the media culture
Vahendatud info- ja meediapakkumiste sisuga tuleb püsivalt tegeleda.
The information imparted and the media available for use should be subjected to ongoing scrutiny as regards their content.
See hõlmab orienteerumise ja teadliku väljavalimise oskust, oskust lugeda ridade, piltide ja helide vahelt, teadmisi piltide ja väidete mõju kohta ning sisu hindamise oskust.
This requires the ability to find one’s bearings and make conscious choices, read between the lines, pictures, and sounds, understand the effects of images and messages, and assess content.
Peale selle tuleb kriitiliselt tegeleda meediakultuuriga.
Critical scrutiny should likewise be brought to bear on the media culture.
Meediapädevus peaks võimaldama kodanikel kriitiliselt hinnata, kas ja millisel määral mõjutavad meediaprodutsentide huvid pakutava sisu ja esitusviisi.
Media literacy should enable citizens to critically assess whether and to what extent the interests of media producers are influencing the content of output and the form in which it has been presented.
Eesmärk on võimaldada vastuvõtjatel teha ise otsuseid, laskmata end kergeusklikult mõjutada välistest teguritest.
The idea is that recipients should be able to take their own decisions without letting themselves be brainwashed by outside operators.
c) Oma meediatekstide tootmine ja uute tehnoloogiate turvaline kasutamine
c) Media texts produced by users themselves and security in the use of new technologies
Veel üks raskuspunkt on oma meedialooming.
Attention should also focus on creative output from users.
Oma sisu ja meediatoodete loomisega omandatakse oskused, mis võimaldavad professionaalselt toodetud meediasisu põhimõtteid ja väärtusi sügavamalt mõista.
By producing their own content and media products, users acquire abilities affording them a deeper insight into the principles and values of media content that has been produced professionally.