natgillin/translations-raw huggingface dataset:
264. on seisukohal, et struktuurifondide kohta kehtivates määrustes peaks olema sätestatud, et järkjärguline õppimisprotsess kajastuks õigusnormides; see on seda olulisem, kuna programmitöö perioodi lõpus ei ole võimalik järelhinnanguid koostada aegsasti enne seda, kui jõustub uue rahandus- ja programmitöö perioodi kohta kehtiv määrus; lisaks tuleks rahastamisperioodi erinevate etappide jooksul regulaarselt konsulteerida parlamendi pädevate komisjonidega;
264.Is of the opinion that the structural funds' regulations should provide for an incremental learning process to be reflected in the legal provisions; this seems all the more important as ex-post evaluations at the end of a programming period cannot be concluded in time before a regulation covering the new financing and programming period enters into force; in addition, Parliament's competent committees should be regularly consulted at the different stages during the financing period;
265. kutsub kontrollikoda ja komisjoni üles andma aru meetmete kohta, mis võeti seoses parlamendi järeldustega 2006. aasta eelarvele heakskiidu andmise menetluse ajal; lisaks kutsub komisjoni üles esitama perioodi 2000–2006 järelhindamise tulemused parlamendi pädevale komisjonile;
265.Calls on the ECA and the Commission to report back on measures taken in reaction to Parliament's findings during the 2006 discharge procedure; in addition, calls on the Commission to present the findings of the 2000-2006 ex-post evaluations to Parliament's competent committee;
266. palub kontrollikojal analüüsida eriaruandes struktuurifondide kaudu rahastatud meetmete tõhusust, tulemuslikkust ja mõju praegusel hetkel;
266.Asks the ECA to analyse the efficiency, the effectiveness and the impact of measures financed by the structural funds in a special report at the given moment;
II osa: Eriaruanne nr 2/2007 institutsioonide hoonetega seotud kulude kohta
Part II: Special Report No 2/2007 concerning the institutions' expenditure on buildings
267. aktsepteerib seda, et pikaajaline planeerimine ja eelarveprognooside tegemine kinnisvarasektoris on keeruline, kuna otsused assigneeringute kohta tehakse iga-aastaselt ning kontoripinda oluliselt mõjutavaid tähtsaid poliitilisi otsuseid, nagu tulevased laienemised, ei ole võimalik täpselt ette näha; lisaks nõuab kinnisvarasektori otsuste elluviimine pikka ettevalmistusaega; teeb ettepaneku näha liidu konsolideeritud aastaaruandes ette vahendid mahukateks hooldustöödeks;
267.Accepts that long-term planning and budgetary forecasts in the building sector are difficult because appropriations are decided on an annual basis, and because key political decisions with major implications for office space, such as enlargements, are not precisely foreseeable; in addition, implementation of decisions in the building sector requires significant lead time; suggests that there should be a provision in the Union's consolidated accounts for major maintenance work;
268. väljendab heameelt asjaolu üle, et ELi institutsioonid pakuvad valitud rahvaesindajatele ja ametnikele – üldjoontes – sobivaid töötingimusi;
268.Welcomes the fact that the EU institutions offer elected representatives and officials - in general - appropriate working conditions;
269. väljendab siiski kahetsust selle üle, et ELi institutsioonid ei ole kunagi võtnud endale kohustust arendada ühist kinnisvarapoliitikat, mis oleks võimaldanud neil oluliselt raha säästa; kutsub ELi institutsioone üles uuendama oma pingutusi ühise kinnisvarapoliitika väljatöötamiseks ja andma aru parlamendi pädevale komisjonile piisavalt varakult enne 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust;
269.Regrets, however, that the EU institutions have never undertaken to develop a common buildings policy, which may have allowed them to make important savings; calls on the EU institutions to renew their efforts to develop a common buildings policy and to report to the competent parliamentary committee in time for 2007 discharge procedure;
270. kutsub ELi institutsioone üles töötama välja ühised kriteeriumeid kontoripindade ja kulude arvutamise osas ning seejärel hindama nii lühi- kui ka pikaajalisi vajadusi;
270.Calls on the EU institutions to develop common criteria for calculating office space and costs, and, subsequently, to appraise both short and long-term needs;
271. võtab seoses sellega teadmiseks, et ELi institutsioonid on seadnud esikohale hoonete ostmise, sest ostmine on 40–50% odavam kui üürimine;
271.Acknowledges in this context that the EU institutions have given priority to the purchase of buildings, as acquisition is 40 to 50% cheaper than renting;
272. märgib, et kontrollikoda soovitas juba 1979. aastal, et üürilepingud peaksid sisaldama võimalust osta sellise hinnaga, milles võetakse arvesse eelnevalt makstud üüri (väljaostuõigusega põlisrent);
272.Notes that the ECA recommended already in 1979 that rental contracts should include an option to buy at a price which takes into account rent already paid (acquisitive emphyteusis);
273. väljendab kahetsust, et kontrollikoja märkused Strasbourgi IPE 1–3 hoonete ostmise kohta ei andnud 2006. aasta olukorrast täielikku ülevaate; juhib sellega seoses tähelepanu oma 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni järeldustele (mis on lisatud 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale otsusele)
273.Regrets that the ECA's comments on the purchase of the IPE 1 - 3 buildings in Strasbourg draw an incomplete picture of the situation in 2006; in this context, points to the findings of its resolution of 26 September 2006 accompanying the decision on the discharge for the financial year 2004
274. küsib komisjonilt, miks oli Mondriani hoone rentimine hädavajalik ja milliseid alternatiivid olid kaalumisel;
274.Asks the Commission why it was indispensable to rent the MONDRIAN building and which alternatives it had considered;
275. võtab teadmiseks, et ELi institutsioonid eelistavad koondada sarnases valdkonnas tegutsevaid teenistusi;
275.Acknowledges that the EU institutions prefer bringing together services operating in similar areas;
276. tunnistab vastuolu Euroopa kvartalis püsimise praktilise eelise, mis seisneb geograafilises läheduses, ja majanduslike miinuste vahel, mis tekivad seoses sellega, et kohalikul kinnisvaraturul tekitatakse väga kõrge ja ennustatav nõudlus;
276.Recognises the tension between the practical advantages of geographical proximity when staying in the European quarter, and the financial disadvantages stemming from creating a very high and predictable demand on the local housing market;
277. tunnustab sellega seoses komisjoni jõupingutusi vähendada oma Euroopa kvartalis asuvate tööruumide osakaalu, mis on hetkel 82%;
277.Acknowledges in this context the efforts made by the Commission to reduce the percentage of its office space in the European quarter, which currently stands at 82%;
278. kutsub ELi institutsioone üles hindama teenistuste üksuste ümberkolimisel hoolikalt oma vajadust püsida Euroopa kvartalis;
278.Calls on the EU institutions to evaluate carefully the necessity of staying in the European quarter when they re-house parts of their services;
279. küsib administratsioonilt, miks hoonete D4–D5 üleandmine viibis ja miks ei olnud võimalik varasemas etapis kaaluda avalikku hanget käsitlevaid õigusakte, keerukaid läbirääkimisprotseduure ja head naabruspoliitikat;
279.Asks its administration why the hand-over of the D4-D5 buildings was delayed and why it was not possible to take into consideration at an earlier stage public procurement legislation, complex negotiation procedures and a good neighbourhood policy ;
280. küsib ELi institutsioonidelt, miks nad kasutasid (kontrollikoja andmetel) niivõrd laialdaselt läbirääkimistega menetlusi, vältides avalikke hankeid, makstes seega hoonete ehitamise või tööde eest hinda, mida ei määratud avaliku konkursi tulemusel;
280.Asks the EU institutions why they made, according to the ECA, such a wide use of the negotiated procedure, avoiding public tender, thereby paying a price for the construction of buildings or for works which was not determined by open competition;
281. nõuab, et ELi institutsioonid peaksid laialdaselt kasutama võistupakkumist;
281.Insists that the EU institutions should make wide-spread use of competitive tendering;
282. rõhutab, et võistupakkumise menetluste puudumisel ei tohiks ehitiste ostuhinnad ja/või pikaaegsed rendisummad ületada ehituskulusid;
282.Underlines that in the absence of competitive tendering procedures, purchase prices for constructions and/or long-term rents should not exceed construction costs;
283. on seisukohal, et pikaajalistes rendilepingutes peaks olema viide ostuhinnale ja et töövõtjatelt/ehitajatelt tuleks nõuda asjakohaseid finantstagatisi, et tagada lepingute täielik täitmine kuni lõpliku vastuvõtmiseni
283.Considers that long-term leasehold contracts should indicate the purchase price, and that appropriate financial guarantees should be required from contractors in order to ensure the full performance of contracts until final acceptance
Finantsmääruse artikkel 102. ;
Article 102 of the Financial Regulation. ;
284. kutsub ELi institutsioone üles sõlmima „peakorterilepinguid” riikidega, kus asuvad ELi institutsioonide peamised tööpaigad;
284.Calls on the EU institutions to establish "headquarter agreements" with the host countries of the EU institutions´ main working places;
285. juhib tähelepanu sellele, et lähtuvalt finantsmääruse artiklist 14 ei tohi ühendused ega ühenduste asutatud asutused võtta laenu; seoses sellega soovitab kasutada rohkem Euroopa Investeerimispanga finantsteenuseid ja pakkumismenetlust finantsturul, et intressimäära kindlaks määrata;
285.Points out that, according to Article 14 of the Financial Regulation, the Communities and the bodies set up by them may not raise loans; in this context suggests that greater use could be made of the financial services of the European Investment Bank, and of tendering procedures on the financial market to determine the interest rate;
287. palub kontrollikojal selgitada, kuidas ELi institutsioonid saaksid paremini ära kasutada liigendatud assigneeringuid;
287.Asks the ECA to explain how the EU institutions could make better use of "differentiated appropriations";
288. rõhutab, et ELi institutsioonid peaksid omama ehitusprojektide üle täielikku halduslikku, tehnilist ja rahalist kontrolli; sel eesmärgil tuleks kasutada kas kõrgelt kvalifitseeritud nõustajaid või arendada vajalikud teadmised välja institutsioonidevahelises raamistikus
288.Emphasises that the EU institutions should have complete administrative, technical and financial control over their building projects; to this end they should either make use of highly qualified consultants or develop appropriate expertise within the inter-institutional framework
Kontrollikoja aastaaruanne 1999. eelarveaasta kohta, punkt 6.30 (EÜT C 342, 1.12.2000). ;
ECA annual report concerning the financial year 1999, paragraph 6.30 (OJ C 342, 1.12.2000). ;
289. tuletab ELi institutsioonidele meelde oma nõuet, mida väljendati eespool nimetatud resolutsiooni (mis on lisatud 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele) lõikes 19: „[…] kutsub oma administratsiooni üles koostöös teiste liidu asutustega koostama aruannet selle kohta, kas oleks võimalik asutada Euroopa hooneamet, mis vastutaks ELi asutuste ja organite hoonete ehituse ja korrashoiu eest; nõuab, et see aruanne edastataks eelarvekontrollikomisjonile hiljemalt 1. oktoobriks 2007”;
289.Reminds the EU institutions of its demand expressed in point 19 of its above-mentioned resolution accompanying the discharge decision for the financial year 2004: "(...) charges its administration, in consultation with the other Union institutions, to draw up a report examining whether it might be feasible to establish a European Buildings Authority charged with responsibility for the construction and maintenance of the buildings of the EU institutions and bodies; calls for such report to be forwarded to the Committee on Budgetary Control by 1 October 2007 at the latest";
III osa: Eriaruanne nr 3/2007 Euroopa Pagulaste Fondi juhtimise kohta (2000–2004))
Part III: Special Report No 3/2007 concerning the management of the European Refugee Fund (2000-2004)
290. tuletab kõikidele osapooltele meelde, et Euroopa Pagulaste Fond (ERF) asutati eesmärgiga luua raamistik ühise varjupaigapoliitika ettevalmistamiseks, hõlmates Euroopa ühist varjupaigapoliitikat käsitlevat korda, mis on osa Euroopa Liidu eesmärgist luua progressiivselt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, mis hakkab olema avatud seal õiguspäraselt kaitset taotlevatele isikutele;
290.Reminds all actors of the fact that the European Refugee Fund (ERF) was set up with the aim of providing a framework for the preparation of a common policy on asylum, including common European arrangements for asylum as a component of the EU's objective of progressively creating an area of freedom, security and justice which will be open to those legitimately seeking protection within it;
291. rõhutab asjaolu, et pärast ERF I asutamist on vastu võetud mitmeid direktiive, määruseid ja otsuseid, millest osasid on fondi loomine otseselt või kaudselt soodsalt mõjutanud;
291.Underlines the fact that since the creation of ERF I a large number of directives, regulations and decisions has been adopted, some of which have been directly or indirectly promoted by the creation of the fund;
292. rõhutab asjaolu, et ERF III
292.Underlines the fact that ERF III
Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12). ja 2004/83/EÜ
Council Directive 2001/55/EC of 20 July 2001 on minimum standards for giving temporary protection in the event of a mass influx of displaced persons and on measures promoting a balance of efforts between Member States in receiving such persons and bearing the consequences thereof (OJ L 212, 7.8.2001, p.
293. rõhutab, et ERF III peaks siiski jätkama selles valdkonnas ELi poliitika arendamise toetamist, eeskätt valmistama ette „Dublini II konventsiooni” läbivaatamise, sealhulgas keskendudes varjupaigataotlejate vabatahtlikule ümberpaigutamisele ELis, eesmärgiga jõuda kokkuleppele kohustuste jagamises;
293.Stresses that ERF III should, however, continue to contribute to the further development of an EU policy in this area, in particular the preparation of a review of the "Dublin II convention", including a refocusing on a voluntary redeployment of asylum seekers within the EU in order to come to a burden-sharing arrangement;
294. kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi ERFi eeskirjade erineva tõlgendamise vältimiseks liikmesriikides ning tervitab hea tava seminaride käivitamist, et jagada mõnes liikmesriigis saadud kogemusi teistele, eriti uutele liikmesriikidele, kes pole veel väga tuttavad ERFiga;
294.Invites the Commission to continue its efforts to prevent different interpretations of ERF rules by Member States, and welcomes the launch of seminars on good practice disseminating experience gained in some Member States to others, in particular to new Member States still less familiar with the ERF;
295. kutsub komisjoni üles tegema kõik endast oleneva liikmesriikidele tehtavate maksete kiirendamiseks ning suurendama liikmesriikide teadlikkust vajadusest teostada eriti väiksematele abisaajatele makseid õigeaegselt, et mitte seada ohtu uuenduslikke projekte ning võimaldada samuti väiksema eelarvega VVOdel osaleda ERF III-s;
295.Invites the Commission to do everything possible to speed up payments to Member States and to raise awareness among Member States of the need to disburse payments, in particular for smaller beneficiaries, in time in order not to endanger innovative projects and to allow also NGOs with a smaller budget backing to participate in ERF III;
296. nõuab, et riikide kinnitavad avaldused hõlmaksid kõiki valdkondi, kus liikmesriigid on kaasvastutavad ELi vahendite kasutamisel, nt ERF;
296.Insists that national declarations of assurance should cover all areas where Member States are co-responsible for the spending of EU funds, e.g. the ERF;
297. kutsub eelarve peadirektoraati üles vaatama veel kord läbi rahaliste vahendite sissenõudmise praktikat, kuna sissenõudmistel sellega mitteseotud projektide kaudu on vastupidine mõju konkreetsete programmide toimimisele, mis põhjustab eeskätt eelmaksete hiliseid väljamakseid; sissenõudekorraldused tuleks esitada pigem asjaomase liikmesriigi rahandusministrile, mitte pidada need automaatselt kinni sellele liikmesriigile tehtavatest maksetest;
297.Invites the Directorate General for Budget to reconsider its practice of recoveries, as recovery via non-related projects is counterproductive to the functioning of specific programmes (in particular resulting in late payments of pre-financing amounts); recovery orders should be issued to the Ministry of Finance of the Member State concerned, rather than automatically recovering from any upcoming payment to that Member State;
298. kutsub komisjoni üles kasutama ERFi veelgi enam ennetavalt, et tõhustada ühise varjupaigapoliitika arengut;
298.Invites the Commission to use the ERF even more proactively, in order to enhance progress towards a Common Policy on Asylum;
IV osa: Eriaruanne 4/2007 eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise ja asenduskontrolli kohta
Part IV: Special Report 4/2007 on physical and substitution checks on export refund consignments
300. väljendab heameelt eriaruande 4/2007 avaldamise üle ning kutsub komisjoni üles võtma arvesse aruandes välja toodud puudusi ja võtma samas meetmeid kooskõlas kontrollikoja soovitustega;
300.Welcomes the publication of Special Report 4/2007 and urges the Commission to take on board the shortcomings identified in the report, as well as to take action in line with the recommendations of the ECA;
301. nõustub komisjoniga selles osas, et kontrollisüsteem peab täielikult toimima kuni viimase toetuse väljamaksmiseni; ootab seega, et komisjon kasutab oma algatamisõigust konkreetsete ettepanekute tegemiseks, et olukorda parandada;
301.Agrees with the Commission that until the last export refund is paid, "a fully operational control system must remain in place"; expects therefore the Commission to use its power of initiative to come up with concrete proposals in order to improve the situation;
302. väljendab seoses sellega heameelt nõukogu määruse (EÜ) nr 14/2008 üle, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 386/90 toetust või muid summasid saavate põllumajandustoodete ekspordi ajal teostatava kontrolli kohta
302.Welcomes in this respect Council Regulation (EC) No 14/2008 amending Regulation (EEC) No 386/90 on the monitoring carried out at the time of export of agricultural products receiving refunds or other amounts
303. taunib mitmeid füüsiliste kontrollide tõhusust vähendavaid puudusi, eelkõige kontrollide prognoositavust, madala väärtuse ja madala riskiga ekspordi ulatuslikku kontrollimist, samuti meetodit, mida kasutatakse puistlastsaadetise kontrollimiseks;
303.Deplores the several weaknesses reducing the effectiveness of physical checks, in particular the predictability of checks, the high number of low value and low risk exports being checked as well as the method used to check bulk shipments of goods;
304. väljendab kahetsust seoses asenduskontrollidega, sest need ei olnud piisavalt üksikasjalikud ning liikmesriigid tõlgendasid erinevalt teostatavate kontrollide arvu;
304.As far as substitution checks are concerned, regrets that the checks were not detailed enough and that the interpretation of the number of checks to be made varied between Member States;
305. väljendab heameelt, et komisjoni kontrollide järelevalve hõlmab piisaval määral peamisi kontrolle; jagab siiski kontrollikoja muret selles osas, et komisjon ei ole reageerinud õigusaktide muudatuste või õigeaegsete finantskorrektsioonidega, hoolimata asjaolust, et komisjon on juba pikemat aega olnud nendest puudustest teadlik;
305.Welcomes the adequate coverage of key controls by the Commission when monitoring the checks; however shares the ECA's concerns that the Commission has not reacted, with legislative changes or timely financial corrections, despite the fact that it was aware of the weaknesses for some considerable time;
306. märgib ära ja tervitab asjaolu, et plommide puutumatust kontrollivad ELi idapiiril pädevad asutused ja julgustab teisi liikmesriike seda eeskuju järgima;
306.Notes and welcomes the fact that the integrity of seals is verified by the competent authorities at the Eastern borders of the EU, and encourages the other Member States to follow this example;
307. kutsub komisjoni jätkama pingutusi asjakohaste õigusaktide muutmisel, et tegeleda muu seas „üleukse kontrollide” küsimusega ja kehtestada vastavalt kontrollikoja hinnangule kohustus kasutada ekspordimenetluste riskianalüüsi;
307.Invites the Commission to continue its efforts to modify the relevant legislation with a view of addressing, among others, the issue of "tail-gate inspections", and to introduce the obligatory use of risk analysis for export procedures, in line with the ECA's assessment;
V osa: Eriaruanne nr 5/2007 programmi CARDS haldamise kohta komisjoni poolt
Part V: Special Report 5/2007 on the Commission’s management of the CARDS programme
308. on seisukohal, et programm CARDS on andnud olulise panuse stabiliseerimis- ja lähenemispoliitikasse;
308.Considers that the CARDS programme has made an important contribution to the stabilisation and rapprochement policy;
309. kahetseb, et komisjoni- ja selle delegatsioonide poolne haldamine on äärmiselt läbipaistmatu, mistõttu hindamine osutub võimatuks; peab vastuvõetamatuks seda, et komisjonil pole ülevaadet CARDSi raames rahastatud projektide kohta, kuigi Euroopa Ülesehitusamet (EAR) on avaldanud nimekirja allkirjastatud lepingute kohta, tuues selles välja programmid ja projektid;
309.Regrets the considerable lack of transparency in management by the Commission and its delegations, which renders an evaluation impossible; considers it unacceptable that the Commission has no overview of the projects funded under CARDS, whereas the European Agency for Reconstruction (EAR) has made available to the public the list of contracts it has signed, specifying programmes and projects;
310. tuletab meelde parlamendi 24. aprilli 2007. aasta resolutsiooni (mis on lisatud Euroopa Ülesehitusameti 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele
310.Recalls the recommendations set out in its resolution of 24 April 2007 accompanying the decision on the discharge for the implementation of the budget of the EAR for the financial year 2005
311. on äärmiselt üllatunud, saades teada, et riikides, kus programm CARDS viidi läbi EARi egiidi all, on EAR olnud ainuvastutav ühinemiseelse rahastamisvahendi kavandamise eest aastateks 2007 ja 2008 ning nende pakkumiste ettevalmistamise eest, milleks on vaja komisjoni allkirja; märgib, et see on vastuolus EARi volitustega ning eelkõige meenutab pakkumiste ettevalmistamise menetlus „TAOde”
311.Is very surprised to learn that, in the countries where CARDS was under the auspices of the EAR, the Agency alone is responsible for the programming of the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) for 2007 and 2008 and for the preparation of tenders requiring the Commission’s signature; notes that this is contrary to the EAR’s mandate and that, in particular, the procedure for the preparation of tenders resembles the practice of "TAOs"
Tehnilise abi bürood. töötavasid, mille parlament hukka mõistis ja mis seejärel suleti;
Technical Assistance Offices. , which were condemned by Parliament and have since been closed down;