natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Muu hulgas ei tohi Euroopa Liit alahinnata inseneritöö ning transpordiga seotud eri tööstusharude majandusliku konkurentsivõime tõstmise tähtsust ja nende kohandamist säästva liikluse strateegiaga ning selleks tehtavate tehniliste püüdlustega.
Besides this, the European Union cannot disregard the economic competitiveness issues at stake for its engineering sector and various transport industries, associated with their adapting to a strategy for sustainable mobility and to the technical drive towards achieving that sustainable mobility.
Linnatranspordi kaasamine kliimakava eesmärkidesse
Incorporating urban transport into the Climate Plan
Pärast 2001. aasta valget raamatut otsustas Euroopa Liit 2007. aasta märtsi Euroopa Ülemkogul püstitada 2020. aastaks eriti ambitsioonika eesmärgi, milleks on energiatõhususe suurendamine 20 % võrra, kasvuhoonegaaside vähendamine 20 % võrra ning taastuvenergia 20 %line osakaal Euroopa Liidu tarbitavast koguenergiast.
Since the publication of the 2001 White Paper, the European Union has decided, following the European Council of March 2007, to set the particularly ambitious target of a 20% increase in energy efficiency, a 20% reduction in greenhouse gas emissions and 20% renewable energies as a proportion of overall EU energy consumption by 2020.
Maanteetranspordi väga suur osa linnapiirkondade kasvuhoonegaasi heites (40 %), aga ka ülitõsised probleemid ummikute, õnnetuste, ülemkoormatuse ja elanike elukeskkonna austamisega muudavad transpordi- ja keskkonnaalase õigusliku alusega ning nõukogu poliitiliste eesmärkidega kooskõlas oleva Euroopa Liidu algatuse õiguspäraseks.
The significant proportion of greenhouse gases (40% from traffic) generated by road traffic, which is predominant in urban areas, along with the considerable problems of congestion, accidents, traffic jams and respect for local residents’ living environment, justify an EU initiative in keeping with its legal bases relating to transport and the environment and the Council’s policy objectives.
Euroopa Liidu roll linnatranspordis
The role of the European Union in the field of urban transport
· Subsidiaarsuse põhimõtte range järgimine
· Strict respect for the p rincip l e of subsidiarit y
Enamik kas siis föderaalseid või mitteföderaalseid Euroopa Liidu liikmesriike järgib kohalike omavalitsuste iseseisva haldamise põhimõtet (mis on sageli sätestatud põhiseadusega).
Most of the EU Member States, be they federal or not, respect the principle (often enshrined in the constitution) of administrative freedom for local authorities.
Kohalikel omavalitsustel ja assambleedel on vaba voli otsustada oma linna-, ja linnalähitranspordi poliitika, programmide ja investeeringute üle.
Local authorities and assemblies are free to determine their own urban and peri‑urban transport policies, programmes and investments.
Seepärast ei saa Euroopa Liit kavandada vähimatki ettekirjutavat algatust kohalike omavalitsuste transpordipoliitika kohta.
The European Union cannot therefore contemplate taking even the most minimal prescriptive initiative concerning local authority transport policy.
Samas ollakse käesoleval juhul, nagu ka pärast pikka arutelu subsidiaarsuse põhimõtte üle seoses avaliku teenuse osutamise kohustust käsitleva määrusega (EÜ) nr 1370/2007
However, just as it did following long discussions over that principle during the debate on Regulation (EC) No 1370/2007 concerning Public Service Obligations in the transport sector
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 , seisukohal, et Euroopa ülesanne on julgustada kõikide vahenditega, mis võimaldavad tal anda kohaliku tasandi otsustele lisandväärtust, linnatranspordi valdkonnas keskkonnakaitse ja kliimamuutuse vastu võitlemise eesmärgi nimel tehtavaid pingutusi.
Regulation (EC) No 1370/2007 of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 on public passenger transport services by rail and by road and repealing Council Regulations (EEC) Nos 1191/69 and 1107/70 , the EU has every right, by any means that enable it to add value to local decisions, to encourage urban transport to help achieve the general objectives of its policy on environmental protection and combating climate change.
· Kasutaja huvidest lähtuv lähenemine
· A ‘user ‑centred’ appro a ch
Säästvama linnaliikluse toetamine tähendab üheaegselt:
Encouraging more sustainable forms of urban mobility entails simultaneously:
- tööd transpordi ning avaliku ruumi kasutajatega, et nad optimeeriksid ja mitmekesistaksid oma liikumisviisi vastavalt elukorraldusele ja linnaruumi erivajadustele;
- influencing the behaviour of the users of transport and public space, in order to encourage them to optimise and diversify their modes of travel in line with lifestyles and the specific constraints of urban areas;
- ühistranspordi ja muude liikumisviiside füüsilist ja koguselist kohandamist liidu elukeskkonna parandamise, kliima-, ning keskkonnaalaste eesmärkidega, samuti liikumisvahendite mitmekesistamist, juurdepääsu parandamist nii füüsilises kui hinna mõttes ja kõiki inimesi silmas pidades, ohutust ja turvalisust.
- adapting transport possibilities and modes of urban travel physically and qualitatively to the objectives of enhancing the living environment, meeting the EU’s climate and environment objectives, diversification, physical accessibility and affordability for all members of the public, and the safety and comfort of modes of urban travel.
· Linnaliiklussüsteemidest lähtuv lähenemine
· A n ‘urban travel systems’ approach
Linnaliiklussüsteemide ning individuaal- ja ühistranspordivahendite keerukus ja vastastikkune sõltuvus linnaruumis muudab eraldi transpordiliikide vaid tehnilisest aspektist käsitlemise täiesti ebapiisavaks.
The complexity and interdependence of travel systems and personal and collective modes of transport in urban areas makes a purely technical approach, focusing on various individual modes of transport, very limiting.
Seepärast tuleb mõttetöös keskenduda integreeritud liiklemissüsteemidele, mis sisaldab nii keskkonnale ohutuid kui ka mitmekesistatud ja täiendavaid liiklemisviise.
On the contrary, the reasoning should be in terms of ‘integrated travel systems’ which link soft modes of travel with diversified and complementary modes of transport.
Eritähelepanu tuleks pöörata teenuse ja tehnika kvaliteedile ning hindade, tehniliste ja võrgustikuga seotud lahenduste kombineerimisele eri liikumisviiside vahel.
Special attention should be devoted to the quality of services and equipment, and to the integration of pricing, technical and network operations across the various modes.
ettepaneku kohta võtta vastu linna liikumiskeskkonda käsitlev tegevuskava
on the urban mobility action plan
2. on seisukohal, et „lühikeste vahemaade linna“ põhimõtte järgimine linnaehituses loob parimad võimalused keskkonna- ja kliimasõbralikuks liiklemiseks;
Takes the view that the urban planning model of the 'short journey city' is the best means of ensuring environmentally acceptable and climate-compatible mobility in cities;
8. palub, et komisjon töötaks välja vahendid, mis lihtsustaksid säästva, integreeritud linnatranspordipoliitika väljakujundamist ja hindamist, eelkõige:
Calls on the Commission to develop tools to facilitate the implementation and evaluation of an integrated sustainable urban transport policy and in particular:
- aitaks liikmesriikidel ja linnadel parandada maakasutuse planeerimise ning linna- ja linnalähitranspordi planeerimise säästlikkust, eelkõige linnatranspordi kavade väljatöötamise abil; kutsub seoses sellega majandustegevuses osalejaid üles osalema täielikult selles strateegias ettevõtete transpordikavade kaudu;
- to help Member States and towns to improve the sustainability of town and country planning and urban and peri-urban transport planning, for example via the development of urban travel plans; invites economic players to contribute fully to this strategy from the point of view of company travel plans;
- lihtsustaks integreeritud lähenemisviisi ja partnerlusel põhineva valitsemistava kasutuselevõtmist, koostades juhendi vahetutele osalejatele ja korraldades uuringuid, millest ilmneksid kulud, mida tooks kaasa integreerimata lähenemisviis;
- to facilitate the implementation of an integrated and partnership-based governance approach by drawing up a guide for those working at grass-roots level, and studies that demonstrate the cost of a non-integrated approach;
- määratleks asjakohased ja ühtlustatud näitajad ning looks linnatranspordi tulemustabeli, mille alusel oleks võimalik linnu omavahel võrrelda.
- to determine relevant, harmonised indicators and create an urban transport overview, allowing for comparative evaluation of towns.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 637/2008 seoses puuvillasektori riikliku ümberkorraldamiskavaga
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 637/2008 as regards the national restructuring programmes for the cotton sector
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 637/2008 seoses puuvillasektori riikliku ümberkorraldamiskavaga
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 637/2008 as regards the national restructuring programmes for the cotton sector
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2009)0037 );
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0037 ),
– võttes arvesse 1979. aasta ühinemisakti, eriti sellele lisatud puuvilla käsitleva protokolli nr 4 lõiget 6,
– having regard to the Act of Accession of 1979, and in particular paragraph 6 of Protocol No 4 on cotton annexed to the Act,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0063/2009 );
– having regard to Article 37(2), third subparagraph of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0063/2009 ),
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ( A6‑0200/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0200/2009 ),
(1 a) 1. jaanuaril 2006. aastal jõustunud reform tõi kaasa puuvillatootmise dramaatilise vähenemise Hispaanias, mis seadis tõsiselt ohtu selle tööstusharu püsimajäämise ja nõudis toorpuuvillatööstuse viivitamatut ümberkorraldamist.
(1a) The reform that entered into force on 1 January 2006 led to a drastic fall in cotton production in Spain that has seriously jeopardised the sector's survival, resulting in the immediate restructuring of the ginning industry .
Muudatusettepaneku eesmärk on selgitada kõnealuse sektori kriisi tõelist põhjust.
To clarify the true cause of the crisis facing this sector.
Euroopa puuvillasektoril on tootmispiirkondades suur sotsiaal-majanduslik tähtsus ning seda mitte üksnes puuvillatootjate ja toorpuuvillatöötlejate saadava otsese tulu mõttes, vaid ka seetõttu, et sektorist sõltuvad paljud teised majandusharud (külvist kuni kiu turustamiseni).
The European cotton sector is of great social and economic importance to the cotton-producing areas, not only because of the direct revenue earned by cotton producers and ginning factories, but also because many other sectors of the economy (from harvesting to marketing the cotton fibre) are dependent on it.
Sektor on viimastel aastatel läbi teinud olulise reformiprotsessi.
The industry has undergone a major process of reform in the last few years.
Siiski jäeti reform jõusse kuni uue määruse vastuvõtmiseni.
However, the industry continued to operate pending adoption of a new regulation.
Kolmel turustusaastal juhindus puuvillasektor tühistatud määrusest ja sellel olid tõsised tagajärjed.
For three marketing years the cotton industry was guided by the annulled regulation, with unfortunate consequences.
Nõukogu võttis uue määruse vastu 23. juunil 2008 pärast pingelisi läbirääkimisi, mille eesmärk oli muuta komisjoni esialgset ettepanekut, mis oli 2006. aastal tühistatud ettepanekuga väga sarnane.
The Council adopted the new regulation on 23 June 2008, after intensive negotiations that amended an initial Commission proposal similar to the one annulled in 2006.
Lõpuks andis määrus (EÜ) nr 637/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ja kehtestatakse puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava, sektori vajadusi arvestades üldiselt rahuldava lahenduse.
Eventually Regulation (EC) No 637/2008 amending Regulation (EC) No 1782/2003, and establishing national restructuring programmes for the cotton sector, generally met the industry’s requirements.
Uue puuvillatoetuste süsteemiga on iga liikmesriigi kohta nähtud ette pindalatoetused puuvillakasvatuseks tagatud maksimumala jaoks ja võetud arvesse riiklike ümberkorraldamiskavade loomist, mis võimaldavad Euroopa puuvillasektoril tulla toime uue toetussüsteemi heakskiitmise tulemusena loodud olukorraga ning kohaneda uute turunõudmistega.
The new aid scheme provides for payments by land area up to a maximum guaranteed area under cotton per Member State, and proposes setting up national restructuring programmes that will enable the European cotton industry to face up to the new situation created by adoption of the new aid scheme and adjust to the new market requirements.
Eriti toorpuuvillatööstuses tuleb läbi viia olulisi muudatusi, mis aitaksid lahendada ületootlikkuse probleemi mõnes tootmispiirkonnas.
The cotton ginning industry, in particular, is having to carry out substantial conversion work to solve the excess capacity in some production areas.
Nõukogu kutsus oma 20. novembri 2008. aasta järeldustes komisjoni üles esitama ettepanekut, mis võimaldaks asjaomastel liikmesriikidel pikendada nelja-aastaseid ümberkorraldamiskavasid veel nelja aasta võrra, et viia ümberkorraldusi läbi kõige tõhusamal viisil.
In its conclusions of 20 November 2008 the Council asked the Commission to put forward a proposal to enable the Member States concerned to prolong the four-year deadline for their restructuring plans for a further four years, so that they could carry out the restructuring process as effectively as possible.
Käesolevas ettepanekus piirdutakse nõukogu määruse (EÜ) nr 637/2008 tehniliste muudatustega, mille eesmärk on lihtsustada riiklike ümberkorraldamiskavade rakendamist.
The new proposal is confined to some technical modifications to Council Regulation (EC) No 637/2008 with the aim of easing the application of the national restructuring programmes.
Praeguse süsteemi kohaselt kestavad nimetatud kavad neli aastat, mis ei võimalda sektori eriliselt rasket olukorda arvestades võtta kõiki vajalikke meetmeid, et saavutada ümberkorraldamiseks seatud eesmärgid.
Under the present scheme such programmes have a life of four years, which will not allow all the measures to be adopted to achieve the intended restructuring objectives, because of the particularly difficult situation facing the industry.
Just seetõttu teeb komisjon, suurendamata liikmesriikidele ümberkorraldamiskava jaoks kättesaadavaid iga-aastaseid eelarvevahendeid, ettepaneku anda liikmesriikidele võimalus esitada kaheksa aastat kestev kava (st ajavahemikuks 2010–1017).
For this reason, without increasing the annual budgetary allocation available to the Member States for restructuring programmes, the Commission proposes to offer the Member States the opportunity to put forward a programme with an eight-year duration, that is, for the period 2010-2017.
Nõukogu määruses (EÜ) nr 637/2008 on juba kindlaks määratud ümberkorraldamiskavade iga-aastase toetuse tase, mis jääb muutmata.
The level of annual aid for the restructuring programme has already been set by Council Regulation (EC) No 637/2008 and remains unchanged.
Kui liikmesriigid valivad võimaluse esitada kaheksa-aastane kava, siis lisatakse nende iga-aastased eelarvevahendid automaatselt määruse (EÜ) nr 1782/2003 VIII lisas kindlaks määratud 2018. aasta otsemaksete riiklikule ülemmäärale.
If the Member States choose to submit an eight-year programme their annual budgetary envelope will in 2018 automatically be transferred to their national ceiling for direct payments, in accordance with Annex VIII of Regulation (EC) No 1782/2003.
Lisaks kaasatakse selleks, et kõiki võrdlusperioodil käitatud toorpuuvillatehaseid saaks käsitada abikõlblikena, nõukogu määruses (EÜ) nr 637/2008 ette nähtud toetuste saajate hulka toorpuuvillatehased, mida võrdlusturustusaastal ei käita nende omanikud.
In addition, with the aim of ensuring that all ginning factories active in the reference period should be eligible for the aid, ginning factories not operated by their owners in the reference marketing year are included as beneficiaries of the measures under Regulation (EC) No 637/2008.
Raportöör on seisukohal, et komisjoni esitatud määruse (EÜ) nr 637/2008 reformimine on väga otstarbekas, kuna võimaldab riiklike ümberkorraldamiskavade muutmist vastavalt sektori tegelikule olukorrale.
The rapporteur welcomes the Commission’s proposed reform of Regulation (EC) No 637/2008, as it will allow the national restructuring programmes to be more closely tailored to realities in the sector.
Raportöör toetab täielikult võimalust pikendada kavasid kaheksale aastale ning kõigi võrdlusperioodil käigus olnud tehaste omanike kaasamist toetusesaajate hulka.
She fully agrees with the option to extend the programmes’ running time to eight years and include the owners of all the factories that were active in the reference period.
Samuti rõhutab ta vajadust viia reform lõpule võimalikult lühikese aja jooksul, et liikmesriikide pädevad ametiasutused kohandaksid vastavad riiklikud ümberkorraldamiskavad kiiresti uue määrusega.
She also stresses the need for the reform to be carried out in as short a time as possible to enable the relevant authorities in each Member State rapidly to adjust their respective national restructuring programmes to the new requirements.
Samuti tuleb rõhutada, et esitatud tehnilised muudatused ei too kaasa mingeid muudatusi eelarves.
There is also a need to point out that the proposed technical modifications do not involve any change in the budgetary provisions.
Protsessi kiirendamiseks ja selleks, et ümberkorraldamiskavasid võimalikult kiiresti rakendataks, esitatakse käesolev raport ilma muudatusettepanekuteta, sest komisjoni ettepanek vastab puuvillasektori praegustele vajadustele.
For all these reasons, and in the interest of speeding up proceedings, this report is presented without amendments, as the Commission proposal meets the cotton sector’s current need to implement the restructuring programmes as soon as possible.
Tuletagem meelde, et puuvillasektor on 2004. aasta tühistatud määruse jätkuva kohaldamise tagajärjel niigi kannatanud ja seetõttu on vaja, et uus määrus jõustuks võimalikult kiiresti.
It is worth pointing out that this is an industry that has already suffered the consequences of implementing the annulled 2004 Regulation, and there is a need for the new regulation to be applied at the earliest possible date.
Euroopa Ombudsmani eriaruanne Euroopa Parlamendile seoses tema soovituse eelnõuga Euroopa Komisjonile kaebuse 185/2005/ELB osas
on the Special Report by the European Ombudsman to the European Parliament following his Draft Recommendation to the European Commission in Complaint 185/2005/ELB
Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta Euroopa Parlamendile seoses tema soovituse eelnõuga Euroopa Komisjonile kaebuse 185/2005/ELB osas
on the Special Report by the European Ombudsman to the European Parliament following his Draft Recommendation to the European Commission in Complaint 185/2005/ELB
– võttes arvesse Euroopa ombudsmani eriaruannet Euroopa Parlamendile;
– having regard to the Special Report from the European Ombudsman to the European Parliament,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 21;
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, particularly Article 21 thereof,
– võttes arvesse Euroopa hea haldustava eeskirja, eriti selle artikli 5 lõiget 3;
– having regard to the European Code of Good Administrative Behaviour, particularly Article 5(3) thereof,
– võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit ( A6‑0201/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Petitions ( A6‑0201/2009 ),
A. arvestades, et vastavalt Euroopa Kohtule on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 sätestatud ealise mittediskrimineerimise põhimõte ühenduse õiguse üldpõhimõte;
A. whereas according to the Court of Justice the principle of non-discrimination on grounds of age as enshrined in Article 21 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union constitutes a general principle of Community law,
B. arvestades, et vanusel põhinev erinev kohtlemine on ealine diskrimineerimine, välja arvatud juhul, kui selline erinev kohtlemine on objektiivselt põhjendatud ja selle saavutamiseks kasutatud vahendid on asjakohased ja vajalikud;
B. whereas a difference in treatment on grounds of age constitutes discrimination on those grounds, unless that difference in treatment is objectively justified and the means to achieve it are appropriate and necessary,
C. arvestades, et ombudsmani arvates ei põhjendanud komisjon üle 65aastaste abikonverentsitõlkide erinevat kohtlemist asjakohaselt ning jätkab nende töölevõtul endist poliitikat;
C. whereas according to the Ombudsman the Commission has failed to justify adequately its treatment of freelance auxiliary conference interpreters (ACIs) over 65 years of age, and continues to adhere to its current policy on hiring ACIs,
D. arvestades, et ombudsmani arvates on see haldusomavoli juhtum;
D. whereas the Ombudsman considers that this constitutes an instance of maladministration,
E. arvestades, et parlamendi kui Euroopa Liidu ainsa valitud organi vastutusel lasub kohus kaitsta Euroopa Ombudsmani sõltumatust tema kohustuste täitmisel Euroopa kodanike ees ning jälgida tema soovituste rakendamist,
E. whereas Parliament's responsibility as the Union's sole elected body is to safeguard and protect the independence of the European Ombudsman in the conduct of his duties towards European citizens and to monitor the implementation of his recommendations,
16. jaanuaril 2005 esitas kaebuse 186/2005/ELB esitaja kaebuse Euroopa Ombudsmanile.
On 16 January 2005 the complainant in complaint 186/2005/ELB submitted a complaint to the European Ombudsman.
Kaebuse esitaja töötas vabakutselise abikonverentsitõlgina Euroopa institutsioonide heaks üle 35 aasta, tõlkides hollandi, inglise, saksa, itaalia ja hispaania keeltest prantsuse keelde.
The complainant worked for the European institutions for more than 35 years as a freelance auxiliary conference interpreter ('ACI'), translating into French from Dutch, English, German, Italian and Spanish.
Vabakutselisi tõlke palgatakse konkreetsete konverentside ja koosolekute ajaks.
Freelance interpreters are hired for specific conferences and meetings.
2004. aastal sai tõlk 65 aastaseks ning kaks ELi institutsiooni lõpetasid talle töö pakkumise.
In 2004, when he turned 65, he stopped receiving job offers from the two EU institutions.
Ta pöördus ombudsmani poole, esitades kaebuse selle kohta, et teda diskrimineeritakse.
He turned to the Ombudsman, complaining that he was being discriminated against.
Ombudsman alustas uurimist.
The Ombudsman opened an inquiry.
Komisjon kinnitas, et kohtleb üle 65aastaseid vabakutselisi konverentsitõlke erinevalt, sest peab vajalikuks anda võimalusi uutele noortele tõlkidele.
The Commission confirmed that it treated freelance conference interpreters over 65 differently because it needed to give opportunities to new, young interpreters.
Ombudsmani see ei veennud.
The Ombudsman was not convinced.
Ta nõustus sellega, et vahel saab eapõhist erinevat kohtlemist põhjendada eriolukorraga, näiteks siis, kui mis tahes keelesuunal on tõlkidest puudus.
He accepted that different treatment on grounds of age can sometimes be justified under specific circumstances, for instance when there is a shortage of interpreters available in any given language.