natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Delegeeritud õigusakt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub enne nimetatud ajavahemiku lõppu, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.
The delegated act shall be published in the Official Journal of the European Union and enter into force before the expiry of that period if the European Parliament and the Council have both informed the Commission of their intention not to raise objections.
Institutsioon, kes delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitab, peab neid ka põhjendama.”
The institution which objects shall state the reasons for objecting to the delegated act.”
Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union .
Kiireloomulisus käesoleval juhul puudub.
There is no proven urgency in this case.
Komisjoni muudatusettepanekud määruse kohta põhinevad projekti IMPASSE (kooskõlastatud meetmed eesmärgiga teha kindlaks võõrliikide keskkonnamõju vesiviljeluses) tulemustel.
The Commission’s proposed amendments to the regulation are based on the outcome of the IMPASSE project, a concerted action focusing on environmental impacts of alien species in aquaculture.
Nimetatud projekti käigus töötati välja kinnise vesiviljelusrajatise määratlus, kitsendades ja ühtlasi laiendades seni kasutusel olnud määratlust, mis hõlmab lähenemisviisi, mille puhul saab võõrliikidega kaasnevaid riske märgatavalt vähendada ja seda isegi vastuvõetavale tasemele viia, kui siht- ja mittesihtorganismide väljapääsemise võimalust võetakse arvesse transpordi ajal ja vastuvõtva rajatise üksikasjalikes protokollides.
This project has produced an operational definition of a closed aquaculture facility – tightening up and enlarging upon the definition currently in use – embodying an approach whereby ‘the degree of risk associated with alien species could be reduced considerably, possibly to an acceptable level, if the potential for escape of target and non-target organisms is addressed during transportation and by well-defined protocols at the receiving facility’.
Eespool nimetatud tulemuste valguses teeb komisjon ettepaneku, et asustamine ja ümberasustamine, mille puhul kasutatakse kinniseid vesiviljelusrajatisi, vabastataks loa taotlemise nõudest, nii et ettevõtjatel ei oleks vaja seda haldusformaalsust täita.
In the light of the above results the Commission is proposing that introductions and translocations involving the use of closed aquaculture facilities be exempted from the permit requirement, thus dispensing operators from that administrative formality.
Lisaks looduslike elupaikade hävitamisele, mis on üks ülemaailmse bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peamisi tegureid, on võõrliikide asustamine on üks peamisi põhjuseid, miks ökosüsteemid lähevad tasakaalust välja.
The introduction of alien species is one of the main reasons why ecosystems are being thrown out of kilter and, along with the destruction of natural habitats, one of the biggest contributory factors implicated in global biodiversity loss.
Komisjoni sõnul on võõrliikide levimine Euroopa rannikumeredesse ja siseveekogudesse põhjustatud paljudel juhtudel vesiviljeluse ja isendite asustamisega seotud tavadest.
As the Commission notes, the introduction of alien species into Europe’s coastal seas and inland waters is due in a great many cases to ‘aquaculture and stocking practices’.
Võõrliikide asustamise korra lõdvendamine vesiviljeluses peab käima käsikäes nende tingimuste täpse kindlaksmääramisega, millele vesiviljelusrajatised peavad vastama (kooskõlas projekti IMPASSE tulemustega), ning rajatiste vajaliku järelevalvega, eesmärgiga tagada, et asjatundjate pakutud tehnilisi nõudeid võetakse nõuetekohaselt arvesse ja järgitakse.
The relaxation in the introduction procedure for alien species in aquaculture must go hand in hand with an exact definition of the requirements with which closed aquaculture facilities will have to comply (in keeping with the outcome of the IMPASSE project) and with the necessary supervision of the facilities, the aim being to ensure that the technical requirements proposed by specialists will all be properly taken into account and observed.
Vastukaaluks asustamise korra lõdvendamisele on teiseks oluliseks nõudeks see, et tuleb hoolikalt jälgida, millal toimub sihtgruppi kuuluvate ja mittekuuluvate liikide transport vesiviljelusrajatistesse või -rajatistest.
Another essential quid pro quo is the care to be taken when target and non-target species are being transported to or from aquaculture facilities.
Euroopa vesiviljeluse säästva arengu tagamiseks on vaja oluliselt toetada kohalike liikide kasvatamisele suunatud teadusuuringuid ja tehnoloogia arengut, et mitmekesistada tootmist ja toiduainetega varustamist ning parandada nende kvaliteeti, suurendades samal ajal keskkonnaohutust.
The sustainable development of European aquaculture demands substantial support for scientific research and technological development for the purpose of farming native species, so as to enable production and the supply of foodstuffs to be diversified and their quality improved while also making for greater environmental security.
Selle saavutamiseks tuleb õigusakti ettepanekut jõuliselt toetada.
The proposed legislative initiative accordingly needs to be backed up by strong encouragement, to bring this about.
Nõukogu 11. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 708/2007 sisaldab mitmeid komiteemenetluse sätteid, mis praegu ei ole Euroopa Liidu toimimise lepinguga kooskõlas.
Council Regulation (EC) No 708/2007, of 11 June 2007 contains various ‘comitology’ provisions that are now incompatible with the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU).
Raportöör esitab seetõttu rea muudatusettepanekuid, et põhiõigusakt uue lepingu, eelkõige selle artikliga 290 vastavusse viia.
The rapporteur is therefore tabling a set of amendments to bring the basic act into line with the new Treaty, and in particular Article 290 thereof.
Selline kohandamine on esmatähtis valdkondades, mille suhtes enne Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumist ei kohaldatud kaasotsustamismenetlust (näiteks ühine kalanduspoliitika); esmatähtis on tagada, et üldmeetmeid, mis võeti varem vastu nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse (komisjoni rakendusvolituste kasutamise tingimuste kohta) artikli 4 ja 5 kohaselt, käsitataks vajaduse korral delegeeritud õigusaktidena.
Adjustment for that purpose constitutes a priority in fields which were not subject to the codecision procedure before the Treaty entered into force, the common fisheries policy being one example; the key point is to ensure that measures of general scope previously adopted under Articles 4 and 5 of Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission will, in cases where this is warranted, be treated as delegated acts.
Lisaks esitab raportöör seoses komisjoni pakutud õigusliku alusega muudatusettepaneku, mis on kooskõlas kodukorra artikli 37 kohaselt esitatud õiguskomisjoni arvamusega.
The rapporteur is, in addition, tabling an amendment concerning the Commission’s proposed legal basis in line with the opinion delivered by the Committee on Legal Affairs pursuant to Rule 37 of the Rules of Procedure.
Ainult Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõiget 2 saab pidada sobivaks õiguslikuks aluseks: ei ole mingit vajadust viidata EÜ asutamislepingu artikli 299 lõikele 2 (või sellele vastavale Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile, st artiklile 349).
Article 43(2) TFEU alone should be considered the appropriate legal basis: there is no need to invoke Article 299(2) TEC (or the corresponding article of the TFEU, that is to say, Article 349).
Pr Carmen Fraga Estévez
Ms Carmen Fraga Estévez
Teema: Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses ( KOM(2009)0541 – C7 0272/2009 – 2009/0153(COD) ) – arvamus õigusliku aluse kohta
Subject: Opinion on the legal basis of the use of alien and locally absent species in aquaculture (amendment of Regulation (RC) No 708/2007) ( COM(2009)0541 – C7‑0272/2009 – 2009/0153(COD) )
Õiguskomisjon arutas 28. aprilli 2010. aasta koosolekul järgmist:
At its meeting of 28 April 2010, the committee considered:
· kas artikli 43 lõige 2 on ainus asjakohane õiguslik alus
· whether Article 43(2) constitutes the sole appropriate legal basis;
· ning kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 ja artikli 349 saab võtta asjaomase õigusloomemenetluse ühiseks õiguslikuks aluseks, kuna neis nähakse ette erinevate õigusloomega seotud menetluste kohaldamine.
· and whether Articles 43(2) and 349 TFEU can be adopted as a joint legal basis for a given legislative procedure as they provide for the application of different legislative procedures.
Nõukogu määrus (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses (edaspidi „määrus”) võeti vastu 11. juunil 2007.
Council Regulation (EC) No 708/2007 concerning use of alien and locally absent species in aquaculture ("the Regulation") was adopted on 11 June 2007.
Määrusega kehtestatakse võõrliikide ja piirkonnas puuduvate liikide vesiviljelust reguleeriv raamistik, et hinnata ja minimeerida osutatud liikide ja nendega kaasnevate sihtgruppi mittekuuluvate liikide võimalikku mõju vee-elupaikadele.
It establishes a framework governing aquaculture practices in relation to alien and locally absent species in order to assess and minimise the possible impact of these species and any associated non-target species on aquatic habitats.
Määruses on sätestatud, et liikmesriigi tasandil tuleb kehtestada lubade süsteem.
The Regulation provides for a permit system to be established at national level.
Määruse artikli 2 lõike 7 kohaselt võidakse kinnistes vesiviljelusrajatistes kasutamise eesmärgil asustamine ja ümberasustamine tulevikus vabastada määruse III peatüki kohasest loa taotlemise kohustusest, tuginedes teaduslikele põhjendustele ja nõuannetele.
According to Article 2(7) of the Regulation, introductions and translocations for use in "closed aquaculture facilities" may at a future date be exempted from the permit requirement of Chapter III of the regulation, in the light of new scientific information and advice.
Kuuenda raamprogrammi alusel rahastati kooskõlastatud meedet pealkirjaga „Environmental impacts of alien species in aquaculture” (projekt IMPASSE).
Under the Sixth Framework Programme, a concerted action was funded with the title "Environmental impacts of alien species in aquaculture" (the IMPASSE project).
Selle üldine eesmärk oli töötada välja suunised keskkonnasõbralike tavade jaoks seoses liikide asustamise ja ümberasustamisega vesiviljeluses.
Its overall goal was to develop guidelines for environmentally sound practices for introductions and translocations in aquaculture.
Lisaks tuleks eelkõige hinnata, kas maismaal asetsevad kaasaegsed kinnised vesiviljelusrajatised on bioloogiliselt ohutud ja mil määral saab nendesse rajatistesse liikumist eristada ühenduse eeskirjade kohasest liikumisest avatud vesiviljelusrajatistesse.
In addition, special attention would be given to assessing whether modern land-based closed aquaculture facilities could be considered biosecure and to what extent movements into these facilities can be differentiated from movements into open aquaculture facilities under Community rules.
Hiljuti esitatud projekti IMPASSE lõpparuandes on antud „kinnise vesiviljelusrajatise” toimiv määratlus, mis on üksikasjalikum ja täpsem kui praegu nõukogu määruse (EÜ) nr 708/2007 artikli 3 punktis 3 esitatud määratlus.
The recently submitted final report on the IMPASSE project has delivered an operational definition of "closed aquaculture facilities" which is more detailed and stricter than the current definition given by Article 3(3) of Council Regulation No 708/2007.
Käesoleva ettepaneku eesmärk on teha „kinniste vesiviljelusrajatiste” määratlusse vajalikud tehnilised muudatused, et vabastada sellistes rajatistes kasutamise eesmärgil asustamine ja ümberasustamine nõukogu määruse (EÜ) nr 708/2007 III peatüki kohasest loa taotlemise kohustusest.
The objective of the proposal is to make the necessary technical changes to the definition of "closed aquaculture facility" in order to exempt introductions and translocations for use in such facilities from the permit requirement of Chapter III of Council Regulation No 708/2007.
Eesmärk on kõrvaldada bürokraatlikud nõuded, tagades samas piisava keskkonnakaitse seoses võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamisega vesiviljeluses.
The aim is to remove red tape while ensuring adequate environmental protection in the use of alien and locally absent species in aquaculture.
Kavandatavad õiguslikud alused
The proposed legal bases
Kavandatava määruse jaoks esitatud õiguslikud alused on järgmised.
The legal bases which have been put forward for the proposed regulation are as follows:
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2
Article 43(2) TFEU
Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega artikli 40 lõikes 1 ettenähtud ühise põllumajanduse turukorralduse ning muud ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud sätted.
The European Parliament and the Council, acting in accordance with the ordinary legislative procedure and after consulting the Economic and Social Committee, shall establish the common organisation of agricultural markets provided for in Article 40(1) and the other provisions necessary for the pursuit of the objectives of the common agricultural policy and the common fisheries policy.
See on ainus nõukogu esitatud õiguslik alus.
This is the sole legal basis put forward by the Council.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349
Article 349 TFEU
Võttes arvesse Guadeloupe'i, Prantsuse Guajaana, Martinique'i, Réunioni, Saint-Barthélemy, Saint-Martini, Assooride, Madeira ja Kanaari saarte struktuurilist ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda, mida tingivad nende kaugus, isoleeritus, väike pindala, rasked looduslikud olud, majanduslik sõltuvus mõnest tootest, mille püsivus ja koosmõju piiravad nende arengut, võtab nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga komisjoni ettepaneku põhjal erimeetmed, mis on suunatud eriti aluslepingute kohaldamise tingimuste sätestamisele nendes piirkondades, kaasa arvatud ühine poliitika.
Taking account of the structural social and economic situation of Guadeloupe, French Guiana, Martinique, Réunion, Saint-Barthélemy, Saint-Martin, the Azores, Madeira and the Canary Islands, which is compounded by their remoteness, insularity, small size, difficult topography and climate, economic dependence on a few products, the permanence and combination of which severely restrain their development, the Council, on a proposal from the Commission and after consulting the European Parliament, shall adopt specific measures aimed, in particular, at laying down the conditions of application of the Treaties to those regions, including common policies.
Kui nõukogu võtab asjaomased erimeetmed vastu seadusandliku erimenetluse kohaselt, teeb nõukogu samuti otsuse komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.
Where the specific measures in question are adopted by the Council in accordance with a special legislative procedure, it shall also act on a proposal from the Commission and after consulting the European Parliament.
Esimeses lõigus osutatud meetmed on seotud eelkõige selliste valdkondadega nagu tolli- ja kaubanduspoliitika, maksupoliitika, vabatsoonid, põllumajandus- ja kalanduspoliitika, toorainete ja hädavajalike tarbekaupadega varustamise tingimused, riigiabi ning struktuurifondidele ja liidu horisontaalprogrammidele ligipääsu tingimused.
The measures referred to in the first paragraph concern in particular areas such as customs and trade policies, fiscal policy, free zones, agriculture and fisheries policies, conditions for supply of raw materials and essential consumer goods, State aids and conditions of access to structural funds and to horizontal Union programmes.
Nõukogu võtab esimeses lõigus osutatud meetmed, võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade erilisi iseärasusi ja piiranguid, õõnestamata liidu õiguskorra, sealhulgas siseturu ja ühise poliitika terviklikkust ja sidusust.
The Council shall adopt the measures referred to in the first paragraph taking into account the special characteristics and constraints of the outermost regions without undermining the integrity and the coherence of the Union legal order, including the internal market and common policies.
See on komisjoni soovitatud teine õiguslik alus määrusele (EÜ) nr 708/2007.
This is the second legal basis for the Regulation No 708/2007 as advocated by the Commission.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab ühenduse õigusakti õigusliku aluse valik põhinema objektiivsetel asjaoludel, mis on kohtulikult kontrollitavad ja mille hulka kuuluvad eriti õigusakti eesmärk ja sisu
It is settled case-law that the choice of legal basis for a Community measure must rest on objective factors amenable to judicial review, which include in particular the aim and content of the measure
Kohtuasi C-440/05, komisjon vs nõukogu, EKL 2007, I-9097. .
Case C-440/ 05 Commission v. Council [2007] ECR I-9097. .
Põhimõtteliselt peab õigusakt põhinema ainult ühel õiguslikul alusel.
In principle, a measure is to be founded on only one legal basis.
Kui ühenduse meetme eesmärgi ja sisu läbivaatamisel selgub, et meetmel on kaks eesmärki või see koosneb kahest komponendist, mis kuuluvad erinevate õiguslike aluste kohaldamisalasse, ja kui üht võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, teine on aga vaid juhuslik, siis peab õigusakt toetuma üheleainsale õiguslikule alusele – nimelt sellele, mida nõuab peamine või ülekaalus olev eesmärk või komponent
If examination of the aim and the content of a Community measure reveals that it pursues a twofold purpose or that it has a twofold component, falling within the scope of different legal bases, and if one is identifiable as the main or predominant purpose or component, whereas the other is merely incidental, the measure must be based on a single legal basis, namely that required by the main or predominant purpose or component
Kohtuasi C-91/05, komisjon vs nõukogu, EKL 2008, I-3651. .
Case C-91/05 Commission v. Council [2008] ECR I-3651. .
Ainult siis, kui on erandlikult kindlaks tehtud, et õigusaktil on samaaegselt mitu eesmärki või kui sellel on mitu omavahel lahutamatut komponenti, millest üks ei ole teise suhtes teisejärguline ega kaudne, peab selline õigusakt toetuma vastavatele erinevatele õiguslikele alustele, niivõrd kui nende menetlused on omavahel kooskõlas
Only if, exceptionally, it is established that the measure simultaneously pursues a number of objectives or has several components that are indissociably linked, without one being secondary and indirect in relation to the other, will that measure have to be founded on the various corresponding legal bases, insofar as their procedures are compatible
Kohtuasi C-338/01, komisjon vs nõukogu, EKL 2004, I-4829. .
Case C-338/01 Commission v. Council [2004] ECR I-4829. .
Kahe õigusliku aluse üheaegne kasutamine on välistatud siis, kui ühe ja teise õigusliku aluse jaoks ette nähtud menetlused on ühildamatud (sellega seoses märgitakse, et arvestades, et artikliga 349 nähakse ette üksnes Euroopa Parlamendiga konsulteerimine, ei nähta sellega ette kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse tegemist nõukogus)
Recourse to a dual legal basis is not possible where the procedures laid down for each legal basis are incompatible with each other (it is noted in this connection that whereas Article 349 provides for mere consultation of Parliament, it does not provide for qualified majority voting in the Council)
Kohtuasi C-178/03, komisjon vs Euroopa Parlament ja nõukogu, EKL 2006, I-107. .
Case C-178/03 Commission v. Parliament and Council [2006] ECR I-107. .
Määruse (EÜ) nr 708/2007 analüüs ja ettepanek määruse muutmiseks
Analysis of Regulation No 708/2007 and the proposal for an amending regulation
Määrusega luuakse süsteem, mille abil võõrliikide või piirkonnast puuduvate liikide (edaspidi „võõrliigid”) asustamist või ümberasustamist ühenduse keskkonda saab reguleerida nii, et selliste liikide vesiviljelusrajatistes kasutamisest tulenev majanduslik kasu ei teki bioloogilise mitmekesisuse ja muude keskkonnatoodete arvelt.
The Regulation creates a system whereby the introduction or translocation of alien or locally absent species (hereinafter "alien species") into Community environments can be regulated in such a way that the economic benefit of exploiting these species through aquaculture does not come at the expense of biodiversity and other environmental goods.
Määrusega saavutatakse see nii, et kehtestatakse lubade süsteem, millega nähakse ette, et vastuvõttev liikmesriik annab liikumisega seotud ohtudele teadusliku hinnangu.
The Regulation achieves this by establishing a permit system which provides for the scientific assessment of the risks associated with a movement by the receiving Member State.
Lisaks on määrusega ette nähtud loa saanud liikumiste läbiviimise kord.
It goes on to prescribe procedures for movements which have gained permission.
Ettepaneku näol on eelkõige tegemist asjaomase süsteemi tehnilise kohandamisega.
The proposal is essentially a technical adjustment to this system.
Sellega antakse „kinnise vesiviljelusrajatise” põhjalikum määratlus ja kehtestatakse erand, mis võimaldab võõrliike asustada sellistesse bioloogiliselt ohututesse rajatistesse ilma loa taotlemisega kaasnevate kulude ja halduskoormuseta.
It gives a more comprehensive definition of "closed aquaculture facility" and goes on to set up an exemption whereby alien species can be introduced into these biologically secure facilities without the cost and administrative burden of permit applications.
Esialgse määruse õiguslikud alused on väga erineva kohaldamisalaga aluslepingu artiklid, mis mõlemad on seotud ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitikaga.
The legal bases of the original regulation are treaty articles of very different scope which share a reference to common agricultural and fisheries policies.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikega 2 nähakse ette vajalikud meetmed üleeuroopalise põllumajandus- ja kalandusturu loomiseks.
Article 43(2) TFEU mandates measures necessary to establish the Europe-wide common agricultural and fisheries markets.
Artikkel 349 on palju kitsam säte, mis on suunatud üksnes Euroopa Liidu äärepoolseimatele saarepiirkondadele, millel on konkreetsed majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid.
Article 349 is a far more particular provision, aimed exclusively at the Union's most remote island regions, which have particular economic and social problems.
Paljudel (kui mitte kõigil) neist on mitmesuguseid pärismaiseid liike.
Many if not all of them have different indigenous species.
See annab Euroopa Liidu õigusloojale võimaluse kohandada ühenduse eeskirju, et võtta arvesse asjaomaste piirkondade erilisi ja ebatavalisi vajadusi.
It enables the European legislature to tailor Community rules to take account of the specific and unusual needs of those regions.
On tähelepanuväärne, et määruses viidatakse äärepoolseimatele piirkondadele vaid põgusalt.
It is noteworthy that the Regulation makes only brief reference to the outermost regions.
Artikli 2 lõikega 5 nähakse ette erand liikidele (loetletud IV lisas), mida on kunagi ehk käsitletud võõrliikidena, kuid mida enam võõrliikideks ei peeta, kuna nad on ühenduses kohal olnud pikka aega ja ilma igasuguste kahjulike keskkonnamõjudeta.
Article 2(5) establishes an exemption for species (listed in Annex 4) which may once have been considered alien but which, due to the length of time they have been present in the Community without any adverse environmental effects, are no longer so considered.