natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aluslepingust (pädevuste andmise põhimõte, ELi lepingu artikkel 5) ja ka Euroopa Kohtu kohtupraktikast selgub, et ELi seadusandja saab tegutseda ainult aluslepinguga antud pädevuse piires ning ka ainult aluslepingus ette nähtud institutsioonilises raamistikus.
It is ostensible from the Treaty (the principle of attribution of competences, Article 5 TEU) and also from well-established case-law of the Court of Justice, that the EU legislator can only act within the limits of competences provided for by the Treaty and also only within the institutional framework provided for by the Treaty.
ELi lepingu artiklis 17 on sätestatud, et komisjon muude ülesannete hulgas „haldab programme” ning „teostab vastavalt aluslepingutes sätestatud tingimustele koordineerivaid, täitev- ja juhtimisfunktsioone”, samas kui ELi toimimise lepingu artikli 291 on sätestatud, et kui õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi, antakse need rakendamisvolitused komisjonile.
Article 17 TEU provides that the Commission, among its functions, "manages programmes" as well as it "exercise[s] coordinating, executing and management functions" as laid down in the Treaties, while Article 291 TFEU provides that in cases where uniform conditions for implementing legally binding acts are needed, those implementing powers are conferred on the Commission.
VI EUROOPA PARLAMENDI SUUREM ROLL
A STRONGER ROLE FOR THE EUROPEAN PARLIAMENT
Samal põhjusel on õiguslikult raske anda Euroopa Parlamendile rohkem volitusi märgise andmisel või tagasivõtmisel lisaks tema osalemisele vastavalt ettepanekus kirjeldatule.
For the same reason it is legally difficult for the European Parliament to be given more power, either in the designation or the withdrawal of the label, apart from its participation as described in the proposal.
EP paremaks kaasamiseks valimisprotsessi tuleks küsida tema arvamust eelvalikusse lisatud mälestiste kohta või teavitada teda paremini algatusest varases etapis.
The ways to improve involvement of the EP in the selection process would be either by asking the EP to give an opinion on preselected sites, or by being better informed on this initiative in an early stage.
Esimese võimaluse puudus on see, et protsess muutuks aeglasemaks.
A downside of the first option is that it would slow down the process.
Raportööri arvates peaks komisjon avaldama eelvalikusse lisatud mälestiste täieliku nimekirja ning tegema selle teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
The rapporteur believes that the Commission should publish a full list of preselected sites and inform the European Parliament and the Council about it.
Nii oleks Euroopa Parlamendil piisavalt aega reageerimiseks, kui peaks tekkima küsimusi.
That would afford the European Parliament enough time to react should any issues emerge.
Raportöör jagab mõjuhinnangus väljendatud seisukohta, et (vana) märgis ei suutnud üksi vähendada lõhet kodanike ja ELi vahel, kuid selle tagasihoidlikum eesmärk oli anda panus koos muude sama probleemiga tegelevate algatustega.
The rapporteur shares the view expressed in the Impact Assessment that " the (old) Label alone could not fill the gap between citizens and the EU" but "it was meant more modestly to be one contribution alongside other initiatives aimed at addressing the same problem" .
Samuti nõustub ta sama teksti märkustega 2009. aasta juunis toimunud Euroopa Parlamendi valimiste pettumust valmistanud valimisosaluse kohta ja mitme Eurobaromeetri uuringu tulemuste kohta, mis on näidanud, et ELi kuvandi tajumine ei ole viimasel paaril aastal paranenud, vaid vastupidi: nende eurooplaste arv, kellel on EList positiivne kuvand (45%), on väikseim alates 2005. aasta sügisest.
She also agrees with the remarks of the same text about "the disappointing turnout in the European elections in June 2009", and the results demonstrated by a number of Eurobarometer surveys "showing that the perception of the image of the EU has not improved over the past few years, but on the contrary the number of Europeans who have a positive image of the EU (45%) is at its lowest level since the autumn of 2005".
Et neid fakte muuta, peavad Euroopa institutsioonid veel palju ära tegema tähtsamates küsimustes.
There is still much left to be done by the European institutions on more crucial issues in order to alter these facts.
Mõte luua Euroopa Liidu kultuuripärandi märgis, mille eesmärk on suurendada Euroopa kodanike tunnet, et neil on ühine pärand (ajaloo tundmise ja kultuuridevahelist dialoogi toetavates meetmetes osalemise kaudu) ning näha ELi ülesehitamist ikka veel käimasoleva protsessina, on samm selles suunas.
The idea of a European Union Heritage Label that aims to increasing the European citizens´ sense of sharing a common heritage (through knowledge of history and participation in actions supporting intercultural dialogue) and envisioning the building of the EU as a still in-progress process is a step in this direction.
Sellised väärtused nagu demokraatia ja vabadus, mis pärinevad Euroopa mineviku kultuurist, on sama tähtsad kui läbipaistvus ja solidaarsus ning on täna eriti vajalikud, kuna peame vähendama ja soovime vähendada lõhet Euroopa institutsioonide ja ELi liikmesriikide kodanike vahel.
Values such as democracy and freedom going back to the European cultural past are as important as transparency and solidarity and are every bit as much in need today, as we need and wish to fill in the gap between the European institutions and the citizens of the Member States of the EU.
Inimõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid rahvusvahelistes kaubanduslepingutes
on human rights and social and environmental standards in international trade agreements
väliskomisjonI ARVAMUS.............................................................................................17
OPINION OF THE COMMITTEE ON FOREIGN AFFAIRS.................................................17
arengukomisjonI ARVAMUS........................................................................................22
OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT......................................................22
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS.........................................................25
OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS..............25
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS.........29
OPINION OF THE COMMITTEE ON THE ENVIRONMENT, PUBLIC HEALTH AND FOOD SAFETY 29
inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes
on human rights and social and environmental standards in international trade agreements
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 21;
– having regard to Articles 2, 3, 6 and 21 of the Treaty on European Union,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 153, 191, 207 ja 218;
– having regard to Articles 153, 191, 207 and 218 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 31 ja 32;
– having regard to Articles 12, 21, 28, 29, 31 and 32 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni (1948) ja teisi inimõigustealaseid ÜRO dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), rahvusvahelist majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste pakti (1966), konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1965), konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1979), lapse õiguste konventsiooni (1989), põlisrahvaste õigusi käsitlevat ÜRO deklaratsiooni (2007) ja 20.–22. septembril 2010. aastal New Yorgis toimunud ÜRO aastatuhande tippkohtumisel vastu võetud lõppdokumenti;
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights (1948) and other United Nations instruments in the field of human rights, in particular the Covenants on Civil and Political Rights (1966) and on Economic, Social and Cultural Rights (1966), the Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination (1965), the Convention on the Elimination of all Forms of Discrimination against Women (1979) and the Convention on the Rights of the Child (1989), the UN Declaration on the Rights of Indigenous Peoples (2007) and the outcome document of the United Nations Millennium Summit September 20-22, 2010 in New York,
– võttes arvesse Marrakechi lepingut, millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) ning 2001. aasta novembris Dohas toimunud WTO neljandal ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsiooni, eelkõige selle lõiget 31;
– having regard to the Marrakesh Agreement Establishing the World Trade Organization (WTO), and the Declaration adopted at the fourth ministerial conference held in November 2001 in Doha, in particular paragraph 31,
– võttes arvesse oma 20. septembri 1996. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamise kaasamisest ühenduse ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse ( KOM(1995)0216 )
– having regard to its resolution of 20 September 1996 on the Commission communication on the inclusion of respect for democratic principles and human rights in agreements between the Community and third countries( COM(1995)0216 )
EÜT C 320, 28.10.1996, lk 261. ning oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste- ja demokraatiaklausli kohta Euroopa Liidu kokkulepetes
OJ C 320, 28.10.1996, p.
ELT C 290E, 29.11.2006, lk 107. ;
261. and its resolution of 14 February 2006 on the human rights and democracy clause in European Union agreements,
– võttes arvesse oma 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse avatuse ja demokraatia kohta
– having regard to its resolution of 25 October 2001 on openness and democracy in international trade
– võttes arvesse võttes arvese oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Liidu rolli kohta inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides ( KOM(2001)0252 )
– having regard to its resolution of 25 April 2002 on the Commission communication to the Council and the European Parliament on the European Union’s role in promoting human rights and democratisation in third countries ( COM(2001)0252 )
– võttes arvesse oma 5. juuli 2005. aasta resolutsiooni laste, eriti laste töö ärakasutamise kohta arengumaades
– having regard to its resolution of 5 July 2005 on the exploitation of children in developing countries, with a special focus on child labour
ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 84. ;
OJ C 157E, 6.7.2006, p.84 ,
– võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi laste töö kohta
– having regard to the Council conclusions of 14 June 2010 on child labour
Nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldused laste töö kohta, 10937/1/2010. ;
Council conclusions of 14.6.2010 on child labour, 10937/1/10 ,
– võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni õiglase kaubanduse ja arengu kohta
– having regard to its resolution of 6 July 2006 on fair trade and development
ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 865. ;
OJ C 303E, 13.12.2006, p.865 ,
– võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid
– having regard to its resolution of 22 May 2007 on ‘Global Europe: external aspects of competitiveness’
ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 128. vastusena komisjoni teatisele nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas.
OJ C 102E, 24.4.2008, p.128 in response to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ‘Global Europe: Competing in the World.
– võttes arvesse ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 2006. aasta ministrite deklaratsiooni täieliku tööhõive ja inimväärse töö kohta, milles tõdeti, et täielik ja tulemuslik tööhõive ning kõikidele inimväärse töö tagamine on säästva arengu võtmetegurid;
– having regard to the 2006 Ministerial Declaration of the UN Economic and Social Council on Full Employment and Decent Work, recognising full and productive employment and decent work for all as a key element of sustainable development,
ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321. , milles paluti lisada Euroopa Liidu kaubanduslepingutesse, eelkõige kahepoolsetesse lepingutesse sotsiaalsed standardid inimväärse töö tagamiseks;
OJ C 102E, 24.4.2008, p.321 , calling for the promotion of decent work through inclusion of social standards in EU trade agreements, particularly bilateral agreements,
– võttes arvesse ILO inimväärse töö tegevuskava ja ülemaailmset tööhõive pakti, mis võeti ülemaailmse toetusega vastu 19. juunil 2009. aastal toimunud rahvusvahelisel töökonverentsil, ning ILO 2008. aasta deklaratsiooni sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel;
– having regard to the ILO’s Decent Work Agenda and Global Jobs Pact, adopted by a worldwide consensus on 19 June 2009 at the International Labour Conference, and the 2008 ILO Declaration on Social Justice for a Fair Globalisation,
– võttes arvesse 1968. aasta Brüsseli konventsiooni, mida kinnitas nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades
– having regard to the Brussels Convention of 1968, as consolidated by Council Regulation (EC) No 44/2001 of 22 December 2000 on jurisdiction and the recognition and enforcement of judgments in civil and commercial matters
– võttes arvesse 1. jaanuaril 2006. aastal jõustunud üldist soodustuste süsteemi, millega võimaldatakse tollimaksuvaba juurdepääs või tollitariifide vähendamine suurele hulgale kaupadele ja mis sisaldab ka uut soodustust eriliste kaubanduslike, finants- või arenguvajadustega silmitsi seisvatele haavatavatele riikidele;
– having regard to the generalised system of preferences (GSP), in force since 1 January 2006, which grants duty-free access or a tariff reduction for an increased number of products and also includes a new incentive for vulnerable countries faced with specific trade, financial or development needs,
– võttes arvesse kõiki Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkuleppeid;
– having regard to all of the agreements between the European Union and non-member States,
– võttes arvesse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma ning Euroopa Liidu vahelist partnerluslepingut, mis sõlmiti 23. juunil 2000. aastal Cotonous ning mida muudeti 2005. ja 2010. aastal;
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States (ACP), and the European Union, signed in Cotonou on 23 June 2000, and its revisions in 2005 and 2010,
– võttes arvesse oma resolutsioone AKV piirkondade ja riikidega sõlmitud majanduspartnerluslepingute kohta, eelkõige 26. septembri 2002. aasta resolutsiooni
– having regard to its resolutions on economic partnership agreements with ACP regions and countries, and particularly those of 26 September 2002
ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 305. , 23. mai 2007. aasta resolutsiooni
OJ C 273E, 14.11.2003, p.305 , 23 May 2007
ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 301. ja 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni
OJ C 102E, 24.4.2008, p.128 and 12 December 2007
ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 361. ;
OJ C 323E, 18.12.2008, p.361 ,
– võttes arvesse rahvusvahelisi keskkonnakonventsioone, nagu osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll (1987), ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon (1989), Cartagena bioohutuse protokoll (2000) ja Kyoto protokoll (1997);
– having regard to the international agreements on the environment, such as the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer (1987), the Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardous Wastes (1989), the Cartagena Protocol on Biosafety (2000) and the Kyoto Protocol (1997),
– võttes arvesse 2009. aasta oktoobris Euroopa Liidu ja Lõuna-Korea vahel allkirjastatud vabakaubanduslepingu 13. peatükki;
– having regard to Chapter 13 of the free trade agreement between the European Union and South Korea, signed in October 2009,
– võttes arvesse Euroopa Liidu ning Colombia ja Peruu vahel mitmepoolse kaubanduslepingu sõlmimise üle peetud läbirääkimiste lõpuleviimist;
– having regard to the conclusion of the negotiations between the EU, Colombia and Peru on signature of a Multi-Party Trade Agreement,
– võttes arvesse 14. jaanuaril 2010. aastal Euroopa Parlamendi korraldatud kuulamist „Sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohaldamine kaubandusläbirääkimistel”;
– having regard to the hearing on ‘Application of Social and Environmental Standards in Trade Negotiations’ which Parliament held on 14 January 2010,
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi ( A7-0312/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0312/2010 ),
A. arvestades, et kaubanduse, inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite vahelisest seosest on saanud majandus- ja kaubandussuhete oluline aspekt ning vabakaubanduslepingute üle peetavate läbirääkimiste lahutamatu osa;
A. whereas the link between trade, human rights and social and environmental standards has become a key part of economic and trade relations and is integral to negotiations on free trade agreements,
B. arvestades, et järjest rohkem esineb konkurentsimoonutusi ning sotsiaalse ja keskkonnaalase dumpingu oht on järjest suurem – see kahjustab eriti Euroopa Liidus asuvaid ettevõtteid ja töötajaid, kes on kohustatud järgima rangemaid sotsiaalseid, keskkonna- ja maksustandardeid;
B. whereas distortions of competition and the risks of environmental and social dumping are becoming more and more frequent, to the detriment in particular of undertakings and workers in Europe who are required to comply with more stringent social, environmental and fiscal standards,
C. arvestades, et suhetes kolmandate riikidega peab EL kasutusele võtma vastastikkusel põhineva kaubandusstrateegia, mis peab olema diferentseeritud olenevalt kaubanduspartnerite arengutasemest nii sotsiaalsete ja keskkonnanõuete kui ka kaubanduse liberaliseerimise valdkonnas, et luua tingimused õiglaseks ja ausaks rahvusvaheliseks konkurentsiks;
C. whereas, in its relations with third countries, the EU must adopt a trade strategy that is based on reciprocity, but which must be differentiated in accordance with its partners’ level of development, as regards both its social and environmental demands and trade liberalisation, to create the conditions for just and fair international competition,
D. arvestades, et kahepoolsetest organitest on saanud peamised platvormid nende poliitiliste eesmärkide saavutamiseks, kuna väljavaated kaubanduse, tööhõive või keskkonna omavaheliste suhete reguleerimiseks mitmepoolsete eeskirjade kehtestamisega WTO raames ei ole kuigi paljulubavad;
D. whereas bilateral fora have become the main platform for pursuing these political objectives, so much so that the prospects for establishing multilateral rules governing relations between trade, labour or the environment within the WTO framework are not very promising,
E. arvestades, et sellele vaatamata tuleb teha pingutusi äriõiguse ja põhiõiguste suhte tasakaalu taastamiseks ning tugevdada dialoogi olulisemate rahvusvaheliste organisatsioonide nagu ILO ja WTO vahel, et rahvusvahelist poliitikat kooskõlastatumalt kujundada ja tagada maailma tasandil parem juhtimine;
E. whereas, nonetheless, it is essential to try to find a new balance between trade law and fundamental rights and to step up the dialogue between the main international organisations, particularly between the ILO and the WTO, with a view to greater coherence of international policies and better world governance,
F. arvestades, et on palju põhjuseid, miks rahvusvahelistesse kaubanduslepingutesse tuleks lisada inimõigusi käsitlevad sätted ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, alates soovist saavutada õiglane ja aus kaubandus ning tagada võrdsed konkurentsitingimused, kuni normeerivama lähenemiseni, st kaitsta Euroopa Liidu üldisi väärtusi ja kujundada kooskõlastatud Euroopa poliitikat;
F. whereas there are many reasons for including provisions on human rights and social and environmental standards in international trade agreements, from the wish to establish fair and equitable trade and a level playing field to the more prescriptive approach of upholding the universal values supported by the EU and pursuing consistent European policies,
G. tuletab meelde, et ÜRO 1986. aasta deklaratsioonis arenguõiguse kohta kinnitatakse, et õigus arengule on võõrandamatu inimõigus, millest tulenevalt on igal inimesel ja kõikidel rahvastel õigus majanduslikus, sotsiaalses ja kultuurilises arengus osaleda, sellesse oma panus anda ja sellest osa saada; on seetõttu seisukohal, et ELil on kohustus seda õigust mitte kahjustada, vaid lisada see rahvusvahelistesse lepingutesse ja järgida seda kui Euroopa poliitilist suunist;
G. recalls that the 1986 UN Declaration of the Right to Development confirms that ‘the right to development is an inalienable human right by virtue of which every human person and all peoples are entitled to participate in, contribute to, and enjoy economic, social and cultural development’; considers, therefore, that the EU has an obligation not to undermine this right and, indeed, to incorporate it into international agreements and use it as a guideline for European policies;
H. arvestades, et Lissaboni lepingus kinnitatakse taas, et Euroopa Liidu välistegevus, mille lahutamatuks osaks on kaubandus, peab toetuma põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine; arvestades, et Euroopa sotsiaalmudel, milles jätkusuutlik majanduskasv on ühendatud paremate töö- ja elutingimustega, võib olla eeskujuks ka teistele partneritele; arvestades, et kaubanduslepingud peavad lisaks sellele olema kooskõlas teiste rahvusvaheliste kohustuste ja konventsioonidega, mille puhul liikmesriigid on kohustunud neid järgima vastavalt oma siseriiklikule õigusele;
H. whereas the Lisbon Treaty reaffirms that the European Union’s external action, of which trade is an integral part, should be guided by the same principles as those which inspired its creation; whereas the European social model, which combines sustainable economic growth with better working and living conditions, can also serve as a model for other partners; whereas trade agreements must also be compatible with other obligations and international agreements which the parties have entered into, in line with their national laws,
I. arvestades, et oluline on säilitada Euroopa Liidus kehtivad sotsiaalsed ja keskkonnastandardid ning tagada, et Euroopa ühtsel turul tegutsevad välisriikide ettevõtjad neid järgivad;
I. whereas it is important to preserve the level of social and environmental standards in force in the European Union, and ensure that they are respected by foreign undertakings operating in the single European market,
J. arvestades, et inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite lisamine kaubanduslepingutesse võib nimetatud lepingutele anda lisandväärtuse, kuna nii saab kodanikuühiskonda paremini kaasata ning tagada tugevama toetuse poliitilisele ja sotsiaalsele stabiilsusele, luues seeläbi kaubandusele soodsama keskkonna;
J. whereas including human rights and social and environmental standards in trade agreements can add value to such agreements, allowing more civil society interaction and greater support for political and social stability, thus establishing a climate which is more conducive to trade,