natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Naftatoodete ladustamisseadmete tehnilisi parameetreid arvestades on võimalik nafta kadu vähendada 2%-ni.
The technical characteristics of storage equipment for the petroleum products allow the amount of wasted oil to be reduced to 2%.
Kui toornafta ülejäägid on suuremad kui naftatoodete võtmisega seotud miinimumkadu, siis varude säilitamise kulud tõusevad.
The leftovers of crude oil which are greater than the minimum lost during removal of petroleum products lead to greater costs of stockholding.
Võttes arvesse suurt ja üha kasvavat sõltuvust impordist, on varustuskindlus eriti oluline.
In the light of high and increasing import dependency, security of oil supply is particularly important.
Komisjon eeldab, et kuni 2030. aastani nõudlus toornafta järele ELis kasvab – olgugi vaid 0,25 % võrra aastas.
The Commission assumes that demand for oil in the EU will continue to rise - albeit only by 0.25% per year - until 2030.
2030. aastal on toornafta ELis peamine primaarenergia allikaks, mille osakaal on ligikaudu 35 % kogu energiatarbimisest.
Oil will remain the main source of primary energy in the EU in 2030, with a share of around 35% of gross energy consumption.
USA energiateabe ameti hinnangul on nõudlus maailmas 2030. aastal enam kui kolmandiku võrra suurem kui 2006. aastal.
The US Energy Information Administration estimates that demand worldwide in 2030 will be more than a third higher than the 2006 level.
Arvestades, et pakkumine ja naftatöötlemisvõimsus ei suuda praegu nõudlusega sammu pidada, jääb turuolukord pingeliseks.
Given that supply and refinery capacities are currently unable to keep pace with the rise in demand, the market situation will remain tense.
Need asjaolud peavad peegelduma sidusa ja realistliku Euroopa energiapoliitika väljatöötamisel.
These factors must be reflected in the elaboration of a coherent and realistic European energy policy.
Selle poliitika osaks peab olema ELi suutlikkus reageerida mis tahes võimalikele järskudele tõrgetele tarnimisel.
Part of this policy must be the capacity of the EU to react to any potential sudden supply crises.
Varud on oluline puhver ootamatute tarnekatkestuste vastu.
Stocks provide an important cushion against unanticipated interruptions of supply.
Halvimal juhul võib sundida riiki varusid vähendama, et vältida tegelikku toornafta puudust, mis võiks tähendada osa või kõigi majandusharude seiskumist ja seada ohtu sõjalise suutlikkuse.
In the worst case scenario, a country could be forced to draw down its stocks to avoid an outright physical shortage of oil, which would shut down some or all sectors of the economy and compromise its military capability.
Selles mõttes on varude olemasolu riikliku julgeoleku põhiküsimus ja kogu ELi majanduse põhihuvi.
In this sense, stock holding is a matter of basic national security and fundamental economic interest relevant to the whole EU.
EL kehtestas juba kuuekümnendate lõpus ja seitsmekümnendate alguses õigusliku raamistiku toornafta pikaajalise ja lühiajalise puudusega toimetulemiseks:
The EU has put in place already at in the late sixties and early seventies a legal framework for dealing with long and short-term shortages of oil supply:
– nõukogu 24. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/67/EÜ, millega liikmesriike kohustatakse säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid;
- Council Directive 2006/67/EC of 24 July 2006 imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products
– nõukogu 20. detsembri 1968. aasta direktiiv 68/416/EMÜ liikmesriikide toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarude säilitamise kohustusega seotud valitsustevaheliste üksiklepingute sõlmimise ja rakendamise kohta
- Council Decision 68/416/EEC of 20 December 1968 on the conclusion and implementation of individual agreements between Governments relating to the obligation of Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products
– nõukogu 24. juuli 1973. aasta direktiiv 73/238/EMÜ toornafta ja naftatoodete tarneraskuste mõju leevendamise meetmete kohta
- Council Directive 73/238/EEC of 24 July 1973 on measures to mitigate the effects of difficulties in the supply of crude oil and petroleum products
Väljapakutud direktiiv asendab kõik kolm eespool nimetatud õigusakti.
The proposed Directive would replace all the above three pieces of legislation.
Probleemi analüüs
Problem analysis
Viimastel aastatel on naftatarnekatkestuste oht mitmel põhjusel kasvanud, milleks on näiteks suurenenud globaalne nõudlus, nõudluse piiril olev tootmisvõimsus, toornafta varude järjest suurenev koondumine käputäie (tihti poliitiliselt ebastabiilsete) riikide kätte, peamiselt Lähis-Idas, aga ka energiaga seotud geopoliitiliste konfliktide arvu kasv.
In recent years the risk of oil supply disruptions has grown for a number of reasons, such as increasing global demand, production capacity close to demand, increasing concentration of oil resources in a handful of (often politically unstable) countries, mainly in the Middle East, as well as proliferation of geopolitical conflicts involving energy.
Need praegused globaalsed suundumused koos ELi-siseste toornaftavarude vähenemisega muudavad ELi naftavarude säilitamise süsteemi parandamise veelgi olulisemaks.
These current global trends coupled with diminishing EU internal oil resources make it even more important to improve the EU oil stock holding system.
Kehtiva süsteemi analüüs toob esile nõrkused, mis võivad tegelike tarnekatkestuste korral süsteemi nõuetekohast toimimist takistada:
Analysis of the current system reveals weaknesses which might prevent it from functioning suitably in case of an actual supply disruption:
Erinevad varude omandivormid
Diverse forms of ownership of stocks
Praegu võivad liikmesriigid oma varude säilitamise üle ise otsustada.
At present Member States are free to choose their stockholding arrangements.
See peegeldab riikide vahelisi geograafilisi, infrastruktuuri, töötlemise ja pakkumisega seotud erinevusi.
This reflects the national differences in terms of geography, infrastructure, refining coverage and supply situation.
Naftavarude säilitajaks võivad olla ettevõtted ja/või valitsused ja/või agentuurid.
Oil stocks can be held by companies and/or by governments and/or agencies.
Komisjoni uuringu kohaselt säilitavad 62 % ELi varudest ettevõtted, 35 % agentuurid ja 3 % valitsused.
According to a Commission survey, 62% of EU stocks are held by companies, 35% by agencies and 3% by government.
Suure osa varusid on valitsused andnud säilitamiseks erakätesse.
Many stocks are held in private hands on behalf of the government.
Ettevõtete käes olevaid naftavarusid võib aga kasutada spekulatiivse kasu saamise eesmärgil.
Nevertheless, Oil stocks held by companies may be used for speculative gains.
Kui reaalhinnad langevad, vähendab see spekuleerimist varudega, sest langev hind tähendab säilitatavate varudega kahjudega kauplemist.
When real prices are falling, it discourages stockholding for speculative purposes since a falling price trend implies negative profit from holding stocks.
Raportöör usub, et olukorda parandaks teatavate piirangute või paremate regulatiivsete normide kehtestamine ettevõtete omanduses olevate julgeolekuvarude kohta.
The rapporteur believes that certain restrictions or better regulatory norms to be put on the company-owned emergency stocks would improve the situation.
ELi süsteem lubab riigil säilitada varusid teise liikmesriigi territooriumil, kui on olemas kahepoolne valitsustevaheline kokkulepe.
The EU system also allows a country to hold stocks on another member’s territory provided a bilateral intergovernmental agreement exists.
Nii näiteks säilitasid Taani, Iirimaa ja Rootsi 2007. aastal mitmete kahepoolsete kokkulepete alusel osad oma varud Ühendkuningriigis.
For example, in 2007, Denmark, Ireland and Sweden all held some of their stocks in the UK under a series of bilateral deals.
Hinnanguliselt on 11 % julgeolekuvarudest nn pileti peal, mis tähendab, et varud on füüsiliselt teise riigi territooriumil ja omandis.
It is also estimated that around 11% of emergency stocks are held through “ticket” arrangements where by the stocks are owned and physically stored by another country.
Pilet annab valdajale õiguse osta varusid kriisiolukorras kokkuleppes määratud hinnaga.
These tickets entitle the holder to buy the stock in a crisis situation at the price stated in the agreement.
Piletimüük võib olla väga kulutõhus moodus varudega seotud kohustuse täitmiseks, kuid süsteem peab võimaldama täpset naftavarude aruandlust ja usaldusväärset reageerimist tarnekatkestuste korral.
Ticketing can provide a very cost-effective way to comply with a stockholding obligation, however, the system must allow for accurate reporting of oil stocks and a reliable reply in case of supply disruptions.
Ei ole kindel, kas kõik riiklikud süsteemid suudavad tagada, et säilitatavad varud oleksid eriolukorras vajaduse korral täielikult kättesaadavad ja kiiresti kasutusele võetavad.
There are doubts whether all national systems could guarantee that the stocks held for emergencies would be fully available and could be effectively mobilised as needed.
Süsteemi ärakasutamise oht
Risk of free-riding
Varude säilitamine nõuab raha, seda mitte üksnes infrastruktuuri investeerimise, vaid ka rajatiste ülalpidamise näol.
Holding stocks costs money, not least investment in infrastructure, but also to maintain the facilities.
Nii näiteks nõuavad soolakoobastes hoitavad USA strateegilised toornafta varud hinnanguliselt infrastruktuuri investeeringuid ligikaudu 6 dollarit barreli kohta
For instance it has been estimated that the US Strategic Petroleum Reserve held in salt caverns, requires an investment cost in infrastructure of some $6 per barrel
„KUIDAS TOORNAFTA JULGEOLEKUVARUD SUHESTUVAD ÜLDISE TOORNAFTA VÄLJAKUTSEGA”, prof Paul Stevens. .
"HOW EMERGENCY OIL STOCKS FIT THE GENERAL OIL CHALLENGE", by Professor Paul Stevens. .
Naftavarude vabastamine on tõenäoliselt kasulik kõigi naftat tarbivate riikide jaoks, sest naftaturg on globaalne turg.
The release of oil stocks is likely to have benefits for all oil consuming countries, since the oil market is global.
Arvestades, et kasu on kollektiivne, kulud aga katab naftavarusid säilitav riik, on olemas süsteemi ärakasutamise oht: vähem usaldusväärsete süsteemidega liikmesriigid võivad loota kindla korraga riikidele.
Given that the benefits are collective, but the costs occur for the oil stocking country, there is a risk of free-riding: Member States with possibly less reliable systems can count on countries with sound arrangements.
Selline olukord ohustab ettevalmistusi üleeuroopaliste kriisisituatsioonide puhuks.
This however compromises the emergency preparedness of the EU as a whole.
Tagamaks ELi naftavarude süsteemi toimimine tarnekatkestuste korral, usub raportöör, et komisjonil peab olema volitus kontrollida selle korrektset elluviimist ja sundida liikmesriike ELi õigusaktide täitmisele.
In order to guarantee that the EU oil stock system functions in case of a supply disruption, the rapporteur believes that it is essential that the Commission has power to check its correct implementation and to oblige Member States to comply with the EU legislation.
Sobivus IEA metoodikaga
Compatibility with IEA methodology
Paralleelne süsteem on olemas 1974. aastal asutatud Rahvusvahelisel Energiaagentuuril (edaspidi „IEA”).
The International Energy Agency (IEA), established in 1974, operates a parallel system.
Kuigi üldiselt võib ELi ja IEA kohustuslikeks varudeks kasutada samu varusid, tekitavad erinevused arvutusmetoodikas ja aruandluses täiendavat halduskoormust ELi liikmesriikidele, kes on ka IEA liikmed.
Although, in general, the same stocks can be used for complying with the EU and IEA stockholding obligations, the differences in calculation methodology and reporting impose an additional administrative burden on EU Member States which are also members of the IEA.
Selgitus eriolukordade korra kohta
Clarification of procedures for emergency situations
Euroopa Liidul ei ole kooskõlastatud sekkumismenetlusi, mis oleksid kriisiolukorras otsustava tähtsusega, nende puudumine muudab kiired otsused ja tõhusad meetmed praktikas väga raskesti teostatavateks.
The EU lacks coordinated intervention procedures, rendering prompt decision making and effective actions, which are crucial in a crisis, very difficult in practice.
ELil ei ole selgeid varude vabastamise reegleid ega ka selget otsustusprotsessi ELi tasandil.
The EU has no clear rules for release nor indeed is there any clear decision process at an EU level.
Tegelikult jääb otsus liikmesriikide valitsuste teha ja kriisiolukorras jääb komisjonile liikmesriike konsulteeriv roll.
In effect the decision remains with national governments and in the event of an emergency, the Commission’s role via Member States is confined to consultation.
Kui naftavarude vabastamise kindlaksmääratud kriteeriumid tähendaksid läbipaistvust ja tagaksid kiire reageerimise, võib selline süsteem olla liiga jäik, et reageerida asjakohaselt erinevatele tarnepiirangutele.
While a fixed set of criteria, which would trigger the release of emergency oil stocks, would create transparency and ensure a prompt reaction, such a system might lack flexibility to react appropriately to different types of supply constrains.
Sobivam võiks olla sõltumatu asutuse igakordne otsus olenevalt asjaoludest.
An ad hoc decision adapted to the circumstances by an independent body might be more suitable.
Sellegipoolest peab õigusaktides olema sätestatud tõhus naftavarude vabastamise otsustusmehhanism.
Nevertheless, the legislation must provide an effective mechanism for decision-making on the release of oil stocks.
Selles kontekstis tuleb ELi süsteemi seoses IEA ja selle korraga kehtivates õigusaktides täpsustada.
In this context, the role of the EU system vis-à-vis the IEA and its procedures need to be clarified in the current legislation.
Naftaturgude läbipaistvuse tagamine
Ensuring transparency of oil markets
On tõsiseid kahtlusi seoses andmete usaldusväärsuse ja aruandluse sagedusega.
There are serious concerns about the reliability of data as well of reporting frequency.
Turu läbipaistvuse suurendamiseks on vaja täpseid ja õigeaegseid andmeid.
Accurate and timely data is needed, in order to increase market transparency.
Tarbijatele tuleb kinnitada, et nad maksavad bensiinijaamas õiglast hinda.
Consumers must be assured that they are paying a just price at the pumps.
Ebatäpsed andmed võivad viia valede otsusteni ja suurendada hinnakõikumisi.
Incorrect data could lead to wrong decisions and increase price volatility.
Komisjon kaebab liikmesriikide ebakorrapärase ja hilinenud aruandluse üle.
The Commission complains about infrequent and lagging behind reporting by Member States.
Samal ajal on tõsiseid kahtlusi selle kohta, kui palju nn teatatud varudest saaks tegelikult kohe kriisiolukorras kasutusele võtta ja kui palju varusid oleks vaja süsteemi ülalpidamiseks, mis seega tarbimisse ei jõuaks.
At the same time there are serious doubts as to how much of the “reported” stocks are actually available for use in an emergency and how many would be required for operational purposes for the system and therefore not available for consumption.
Komisjon teeb liikmesriikidele ettepaneku esitada aruandlus kord nädalas, mitte kord kuus.
The Commission proposes that Member States should report on a weekly basis instead on monthly one.
See viiks ELi süsteemi kooskõlla USA korraga.
This would bring the EU system in line with US practise.
Naftaettevõtted ja ka mõned liikmesriigid kardavad aga täiendavat halduskoormust ja väidavad, et iganädalane naftavarude avaldamine suurendab ebakindlust turgudel, sest iganädalased aruanded varude kohta on veelgi ebatäpsemad.
However, oil companies as well as some Member States fear an additional administrative burden and claim that publishing oil stocks on a weekly basis will increase uncertainty for the markets, since weekly reports on stocks are even more inaccurate.
Ameerika Ühendriikide kogemus näitab, et iganädalased andmed on pigem tagantjärele parandused, mis lähtuvad täpsematest kuuandmetest.
American experience shows that weekly data are often retro-active corrections when more accurate monthly data are presented.
Tähtsam peaks olema andmete kvaliteet, mitte kvantiteet.
The quality of data should take priority over quantity.
Poliitika võimalused süsteemi parandamiseks
Policy options for improving the system
Komisjoni palvel on teostatud mõju hindamine poliitika võimaluste kohta, kontrollides süstemaatiliselt kriisiolukordadeks valmisoleku mõjusid, st ELi suutlikkust tulla toime võimalike naftatarnekatkestustega ning samuti liikmesriikide, tööstusharu ja komisjoni ees seisva finants- ja halduskoormusega.
On the request of the Commission an impact assessment of the policy options has been performed, systematically checking the effects on the emergency preparedness, i.e. the capacity of the EU to cope with a possible oil supply disruption, as well as financial and administrative burden faced by Member States, the industry and the Commission.
Hinnati järgmist nelja poliitika võimalust:
The four policy options assessed were the following:
§ poliitiline valik 0: poliitika muutust ei toimu, ei kaasne täiendavat finants- või halduskoormust, kuid ei saa tagada ka tõhusat ELi-ülest kriisiolukordadeks valmisolekut;
§ Policy Option 0: No policy change, which would obviously not entail additional financial or administrative burden but cannot guarantee an effective EU-wide emergency preparedness;
§ poliitiline valik 1 : kontrollmehhanismide ja praeguse süsteemi kooskõlastamise tõhustamine;
§ Policy Option 1 : reinforcing control and coordination mechanisms within the existing system;
§ poliitiline valik 2 : sellise tsentraliseeritud süsteemi loomine ühenduses, kus julgeolekuvarud on kohustuslikult riigiomand või avalik-õiguslik omand;
§ Policy Option 2 : establishing a centralised EU system with mandatory state/public ownership of emergency stocks;
§ poliitiline valik 3 : praeguse süsteemi läbivaadatud versiooni raames Euroopa Liidu julgeoleku erivarude moodustamine, st liikmesriikide kohustus säilitada julgeolekuvarud, millest osa oleks valitsuse või vastava ameti hallata.
§ Policy Option 3 : creating some dedicated EU emergency stocks, meaning requiring Member States to hold an obligatory portion of emergency stocks in the form of government or agency-owned stocks - within a revised version of the existing system.
Komisjon eelistab poliitika võimalus t nr 3, kuid praegu ei ole poliitiliselt võimalik kohustada liikmesriike erivarusid moodustama.
Policy option 3 is the preferred option for the Commission; however, it is not yet politically acceptable to oblige Member States to constitute dedicated stocks.
Seepärast põhineb komisjoni ettepanek kõnealusel võimalusel, kuid jätab praegu erivarude moodustamise liikmesriikide otsustada.
Consequently, the Commission proposal builds on this option, while leaving the constitution of dedicated stocks at the discretion of Member States for the moment.
Ettepanekus nähakse ette läbivaatamisklausel, mis võimaldab komisjonil pärast teatavat ajavahemikku hinnata, kas liikmesriigid, kes ei moodusta erivarusid, kohaldavad veenvaid alternatiivseid lahendusi.
The proposal foresees a review clause, in order to enable the Commission to assess after a period of time, whether Member States not constituting dedicated stocks are applying convincing alternative solutions.
Raportööri ettepanekud olukorra parandamiseks
Rapporteur's suggestions for improvement
Raportöör toetab poliitilist valikut nr 3: pikaajaliste julgeoleku erivarude moodustamine koos IEA standardite arvutamise aluste muutmise, kaubanduslike varude kasutamise ja nn piletisüsteemi piiramisega ning kriisiolukordade otsustusmehhanismi parandamisega on õige viis tulevastele toornaftaga seotud väljakutsetele vastamiseks ELi süsteemis.
The rapporteur supports policy option 3: The creation of some dedicated stocks for longer period of time together with changing the calculation basis to IEA standards, restricting use of commercial stocks, limiting "ticketing" and improving the decision-making system in case of crises is the right way to ensure that the EU system can meet future oil challenges.
Üldiselt tuleks liikmesriikide rolli naftavarude säilitamisel ja haldamisel kriisiolukordades tugevdada.
In general, the role of Member States in maintaining and managing oil stocks for emergency situations should be strengthened.
Selle poliitika võimaluse kontekstis soovib raportöör lisada ettepanekusse mõned muudatused, mille eesmärk on:
In the spirit of this policy option, the rapporteur would like to introduce some amendments to the proposal with the aim of:
§ suurendada naftaturu läbipaistvust üldiselt, eriti olemasolevate naftavarude asukoha, koguse ja omandi suhtes, pidades silmas kriisisüsteemi usaldusväärsuse tõstmist;
§ Strengthening transparency in general on the oil market and, in particular, of available oil stocks as regards their location, quantity and ownership with a view of fostering reliability of the emergency system;
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid
on the proposal for a Council Directive imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products
Komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid, on otsustava tähtsusega liikmesriikide majandusliku stabiilsuse ja sotsiaalse arengu säilitamiseks kriisi ja eriolukorra ajal.
The Commission proposal for a Council Directive imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products is of key importance for maintaining the economic stability and social development of the Member States during crises and emergencies.
Tuleb kõrvaldada kehtiva süsteemi nõrkused ja selles toimunud rikkumised, et tagada toornafta ja naftatoodete varude pikaajaline varustuskindlus, ligipääsetavus, kättesaadavus ja usaldusväärsus olukorras, kus energia tarnimine on häiritud.
It is necessary to overcome the weaknesses and infringements of the current system in order to guarantee the long-term security, accessibility, availability and reliability of stocks of crude oil and petroleum products in the event of energy supply disruption.
Sügav gaasikriis, mis on nüüd tabanud mõnda konflikti ohvriks langenud liikmesriiki, toob varasemast selgemalt esile vajaduse säilitada energia miinimumvarud.
The serious gas crisis which some Member States are now facing, in falling victim to conflicts, further underlines the need to maintain a minimum level of energy stocks.
Arvamuse koostaja nõustub komisjoni lähenemisviisiga, kuid soovib esitada mõned muudatusettepanekud komisjoni ettepaneku kohta.
Your rapporteur agrees with the approach adopted by the Commission, but wishes to table certain amendments to the Commission proposal.
Arvamuse koostaja tahaks samuti rõhutada, et toornafta ja naftatoodete tarnekatkestusel ja/või varude puudujäägil on nn doominoefekt, mis mõjutab kõiki sektoreid.
Your rapporteur would like also to emphasise that the disruption to supplies of crude oil and petroleum products and/or insufficient stocks will have a marked domino effect and will affect all sectors.
Energiasõltuvuse tase on liikmesriikides erinev, mis samuti takistab kiirete ja asjakohaste vastumeetmete võtmist eriolukorras.
The level of energy‑dependence varies between Member States, which also impedes any rapid and adequate response in emergency situations.
Seetõttu tuleks sõltuvuse taset varude mahu arvutustes arvesse võtta.
That level of dependence should therefore be factored into taken into consideration in the calculation of stock volumes.
Eriti tähtis on edendada ja kiirendada alternatiivsete energiaallikate kasutamist, mille abil saaks suurendada varusid kriisiajal.
It is singularly important to promote and stimulate the use of alternative sources of energy, which would bolster stocks in times of crisis.
Statistiliste kokkuvõtete esitamine üks kord kuus hoiab ära halduskoormuse suurenemise.
The monthly provision of statistical summaries will prevent any increase in the administrative burden.