natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ainsana näivad olevat põhjendatud teadus- ja arendustegevusega seotud kulud süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja geoloogilise säilitamise valdkonnas.
Only costs related to R&D (Research and Development) in scope of CO 2 capture, transport and geological storage seem to be justified.
I lisa – lõige 1
Annex I – paragraph 1
Artiklis 4 osutatud säilitamiskohtade kirjeldamine ja hindamine toimub neljas etapis järgmiste kriteeriumide alusel.
The characterisation and assessment of storage sites referred to in Article 4 shall be carried out in four steps according to the following criteria.
Kõrvalekaldumine ühest või mitmest kriteeriumist on lubatud, juhul kui see ei mõjuta suutlikkust teha kirjeldamise ja hindamise abil artikli 4 kohaseid otsuseid.
Derogations from one or more of these criteria are permitted so long as the capacity of the characterisation and assessment to enable the determinations pursuant to Article 4 is not affected.
Artiklis 4 osutatud säilitamiskohtade kirjeldamine ja hindamine toimub neljas etapis parima kättesaadava tehnika ja järgmiste kriteeriumide alusel.
The characterisation and assessment of storage sites referred to in Article 4 shall be carried out in four steps according to best available techniques and the following criteria.
Kõrvalekaldumine ühest või mitmest kriteeriumist võib olla lubatud pädeva asutuse poolt , juhul kui see ei mõjuta suutlikkust teha kirjeldamise ja hindamise abil artikli 4 kohaseid otsuseid.
Derogations from one or more of these criteria may be permitted by the competent authority so long as the capacity of the characterisation and assessment to enable the determinations pursuant to Article 4 is not affected.
Komisjon palub tehnilise läbivaatamise komitee abi, et koostada artikli 4 lõikes 3 osutatud suunised pädevatele asutustele kriteeriumide tõhusa kasutamise kohta kooskõlas parima kättesaadava tehnikaga.
The Commission shall seek the assistance of the technical review committee to produce the guidelines , provided for in Article 4(3), for competent authorities on effective use of the criteria according to best available techniques.
Pädev asutus peab iga juhtumi puhul kindlaks määrama, millised andmed on vajalikud, et langetada asjakohane otsus, kuidas lekkeriski kõige tulemuslikumalt hinnata.
The competent authority must determine what information is needed in each case to make appropriate judgements to best assess the risk of leakage.
Mõned kriteeriumid on ebaselged, ja nende tähtsus erineb palju, seetõttu on suuniste koostamine parima kättesaadava tehnika kohta oluline.
Some of the criteria are unclear, and they vary greatly in importance, so the production of guidelines on best available techniques is essential.
I lisa – 1. etapp – sissejuhatav osa
Annex I – Step 1 – introductory part
Koguda tuleb piisavalt andmeid, et konstrueerida säilitamiskoha ja säilitamiskompleksi, sealhulgas lasumi ning ümbritseva piirkonna, sealhulgas hüdrodaamiliselt seotud alade ruumala- ja dünaamika kolmemõõtmeline (3-D) geoloogiline mudel.
Sufficient data shall be accumulated to construct a volumetric and dynamic three-dimensional (3-D)-earth model f or the storage site and storage complex including the caprock, and the surrounding area including the hydraulically connected areas.
Andmed peaksid hõlmama vähemalt kompleksi järgmisi olulisi omadusi:
This data shall cover at least the following intrinsic complex characteristics:
Koguda tuleb piisavalt teavet ja andmeid lekkeriski kindlakstegemiseks , et konstrueerida säilitamiskoha ja säilitamiskompleksi, sealhulgas lasumi ning ümbritseva piirkonna, sealhulgas hüdrauliliselt ühendatud alade ruumala- ja dünaamika kolmemõõtmeline (3-D) geoloogiline mudel.
To establish the risk of leakage sufficient information and data shall be accumulated to construct a volumetric and dynamic three-dimensional (3-D)-earth model for the storage site and storage complex including the caprock, and the surrounding area including the hydraulically connected areas.
Andmed peaksid hõlmama vähemalt säilitamiskompleksi järgmisi olulisi omadusi:
This data shall cover at least the following intrinsic characteristics of the storage complex :
I lisa – 1. etapp – punkt g
Annex I – Step 1 – point (g)
g) potentsiaalsete looduslike ja tehislike lekketeede olemasolu ja nende seisund;
(g) Presence and condition of natural and man-made pathways which could provide leakage pathways;
g) potentsiaalsete looduslike ja tehislike lekketeede , sealhulgas kaevude ja puuraukude olemasolu ja nende seisund;
(g) Presence and condition of natural and man-made pathways including wells and boreholes which could provide leakage pathways;
I lisa – 1. etapp – punkt k
Annex I – Step 1 – point (k)
k) võimalik kokkupuude teiste tegevusaladega (sh süsivesinike uurimine, tootmine ja ladustamine, põhjaveekihtide geotermiline kasutamine);
(k) Possible interactions with other activities (e.g. exploration, production and storage of hydrocarbons, geothermal use of aquifers);
k) võimalik kokkupuude teiste tegevusaladega (sh süsivesinike uurimine, tootmine ja ladustamine ) , eriti konkurents taastuvenergiaallikatega (nt põhjaveekihtide geotermiline kasutamine) ja maa-aluste veehoidlatega ;
(k) Possible interactions with other activities (e.g. exploration, production and storage of hydrocarbons), especially competition with renewable energy sources (e.g. geothermal use of aquifers ) and underground water reserves;
Säilitamiskohtade hindamise käigus tuleks erilist tähelepanu pöörata konkurentsile süsinikdioksiidi säilitamise ja taastuvenergiaallikate kasutamise vahel, nagu näiteks põhjaveekihtide geotermiline kasutamine.
During the evaluation of storage sites there should be special attention for competition between CO2 storage and renewable energy sources, such as geothermal use of aquifers.
I lisa – 1. etapp – punkt l
Annex I – Step 1 – point (l)
l) kaugus võimalikust süsinikdioksiidi allikast või allikatest (kaasa arvatud säilitamiseks ökonoomselt kättesaadava süsinikdioksiidi potentsiaalne hinnanguline üldmass).
(l) Proximity to the potential CO 2 source(s) (including estimates of the total potential mass of CO 2 economically available for storage).
l) kaugus võimalikust süsinikdioksiidi allikast või allikatest (kaasa arvatud säilitamiseks ökonoomselt kättesaadava süsinikdioksiidi potentsiaalne hinnanguline üldmass , kuna pikamaatransport võib osutuda liiga kulukaks ) , samuti juurdepääs turvalisele ja nõuetekohasele transpordivõrgule .
(l) Proximity to the potential CO2 source(s) (including estimates of the total potential mass of CO2 economically available for storage, since transport over long distances can become prohibitively expensive ) , as well as availability of a safe and adequate transport network .
Süsinikdioksiidi pikamaatransport võib osutuda väga kulukaks ja seetõttu on pädevatel asutustel vaja teada, kas teatavas piirkonnas on kättesaadav piisav säilitamisvõimsus.
Long distance transport of CO2 can become very expensive and therefore competent authorities need to know if there is enough storage capacity available in a certain area.
I lisa – 3. etapp – punkt 3.1 a
Annex I – Step 3 – point 3.1 (a)
a) võimalik süsinikdioksiidi sissejuhtimise kiirus ja süsinikdioksiidi omadused;
(a) Possible injection rates and CO 2 properties;
a) võimalik süsinikdioksiidi sissejuhtimise kiirus , süsinikdioksiidi omadused ja nende muutumine temperatuuri ja rõhu mõjul ;
(a) Possible injection rates , CO 2 properties and their change according to temperature and pressure ;
Süsinikdioksiidi füüsikaliste ja keemiliste omaduste muutumine temperatuuri ja rõhu mõjul võib mõjutada turvalisuse parameetrite määramist ja modelleerimistulemusi.
Change in physical and chemical properties of CO 2 with temperature and pressure may influence security characterization and modelling results
I lisa – 3. etapp – punkt 3.1 e
Annex I – Step 3 – point 3.1 (e)
e) lühi- ja pikaajalised modelleerimised (et teha kindlaks süsinikdioksiidi saatus ja käitumine aastakümnete ja aastatuhandete jooksul, kaasa arvatud süsinikdioksiidi vees lahustumise kiirus ).
(e) Short and long-term simulations (to establish CO 2 fate and behaviour over decades and millennia including the solution velocity of CO 2 in water).
e) lühi- ja pikaajalised modelleerimised (et teha kindlaks süsinikdioksiidi saatus ja käitumine aastakümnete ja aastatuhandete jooksul, kaasa arvatud süsinikdioksiidi vees lahustumise määr ).
(e) Short and long-term simulations (to establish CO 2 fate and behaviour over decades and millennia including the dissolution rate of CO 2 in water).
Tehnilise selguse suurendamine.
For technical clarification purposes.
I lisa – 3. etapp – punkt 3.1 f
Annex I – Step 3 – point 3.1 (f)
f) rõhu sõltuvus ajast säilitamisprotsessis;
(f) Pressure volume behaviour vs. time of the storage formation;
f) rõhu ja mahu sõltuvus ajast säilitamisprotsessis;
(f) Pressure and volume behaviour vs. time of the storage formation;
I lisa – 3. etapp – punkt 3.1 o
Annex I – Step 3 – point 3.1 (o)
o) liikumiskiirus ( avatud reservuaaride korral);
(o) The rate of migration (in open-ended reservoirs);
o) liikumiskiirus (reservuaaride korral);
(o) The rate of migration (in reservoirs);
Avatud reservuaaride kasutamist ei tohiks lubada, sest need võivad kujutada endast ohtu nii inimestele kui ka keskkonnale.
Open-ended reservoirs should not be allowed because they can pose danger to the human and environment
I lisa – 3. etapp – punkt 3.3 c
Annex I – Step 3 – point 3.3 (c)
c) võimalikku lekkimist mõjutavad olulised parameetrid (nt reservuaari maksimaalne rõhk, süsinikdioksiidi sissejuhtimise maksimaalne kiirus, tundlikkus staatilises geoloogilises mudelis kasutatud mitmesuguste eelduste suhtes jne);
(c) Critical parameters affecting potential leakage ( e.g. maximum reservoir pressure, maximum injection rate, sensitivity to various assumptions in the static geological Earth model(s) etc.);
c) võimalikku lekkimist mõjutavad olulised parameetrid (nt reservuaari maksimaalne rõhk, süsinikdioksiidi sissejuhtimise maksimaalne kiirus, temperatuur, tundlikkus staatilises geoloogilises mudelis kasutatud mitmesuguste eelduste suhtes jne);
(c) Critical parameters affecting potential leakage ( e.g. maximum reservoir pressure, maximum injection rate, temperature, sensitivity to various assumptions in the static geological Earth model(s) etc.);
I lisa – 4. etapp – punkt a
Annex I – Step 4 – point (a)
a) kokkupuute hindamine – põhineb säilitamiskompleksi kohal asuva keskkonna iseärasustel ja elanikkonna jaotumisel ning 3. etapis kindlakstehtud võimalike lekketeede kaudu lekkiva süsinikdioksiidi võimalikul käitumisel ja saatusel;
(a) Exposure assessment – based on the characteristics of the environment and distribution of human population above the storage complex, and the potential behaviour and fate of leaking CO 2 from potential pathways identified under Step 3;
a) kokkupuute hindamine – põhineb säilitamiskompleksi kohal asuva keskkonna iseärasustel ja elanikkonna jaotumisel ja tegevustel ning 3. etapis kindlakstehtud võimalike lekketeede kaudu lekkiva süsinikdioksiidi võimalikul käitumisel ja saatusel;
(a) Exposure assessment – based on the characteristics of the environment, and the distribution and activities of the human population above the storage complex , and the potential behaviour and fate of leaking CO2 from potential pathways identified under Step 3;
Hinnang ei peaks arvestama mitte üksnes keskkonna ja elanikkonna andmeid, vaid ka ümbruskonnas aset leidvaid tegevusi.
The assessment should not only be based on the environment and the population but also on the surrounding activities.
I lisa – 4. etapp – punkt b
Annex I – Step 4 – point (b)
b) mõju hindamine – põhineb konkreetsete liikide, kogukondade või elupaikade tundlikkusel 3. etapi raames kindlakstehtud võimalike lekkejuhtude suhtes.
(b) Effects assessment – based on the sensitivity of particular species, communities or habitats linked to potential leakage events identified under Step 3.
Vajaduse korral tuleb hinnata mõju, mis tuleneb kokkupuutest süsinikdioksiidi suurenenud kontsentratsiooniga biosfääris (sh mullas, meresetetes ja põhjavees (lämbumine; hüperkapnia)) ja vähenenud pH-tasemest neis keskkondades lekkiva süsinikdioksiidi tagajärjel.
Where relevant it shall include effects of exposure to elevated CO 2 concentrations in the biosphere (including soils, marine sediments and benthic waters (asphyxiation; hypercapnia) and reduced pH in those environments as a consequence of leaking CO 2 ).
Tuleb hinnata ka muude, lekkiva süsinikdioksiidi voolus esineda võivate ainete mõju (kas lisandid, mis esinevad formatsiooni juhitud voolus või süsinikdioksiidi säilitamise tõttu tekkinud uued ained).
It shall also include an assessment of the effects of other substances that may be present in leaking CO 2 streams (either impurities present in the injection stream or new substances formed through storage of CO 2 ).
Seda mõju tuleb hinnata erinevate aja- ja ruumiskaalade alusel ning siduda mitmesuguse suurusega lekkejuhtudega.
These effects shall be considered at a range of temporal and spatial scales, and linked to a range of different magnitudes of leakage events.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
(b) Effects assessment – based on the sensitivity of particular species, communities or habitats linked to potential leakage events identified under Step 3.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
For technical clarification purposes.
II lisa – lõige 1 – punkt 1.1 – kolmas lõik – sissejuhatav osa
Annex II – paragraph 1 – point 1.1 – subparagraph 3 - introductory part
Seiretehnoloogia valik peab põhinema kavandamise ajal valitseval heal taval.
The choice of monitoring technology shall be based on best practice available at the time of design.
Vajaduse korral tuleb kaaluda ja kasutada järgmisi võimalusi:
The following options shall be considered and used as appropriate:
Seiretehnoloogia valik peab põhinema kavandamise ajal valitseval heal taval ja seda kaasajastatakse vastavalt parimate kättesaadavate tavade arengule .
The choice of monitoring technology shall be based on best practice available at the time of design , and will be updated according to development of the best practices available .
Tehnoloogia areng on kiire, oluline on kasutada parimaid kättesaadavaid tavasid.
Technological developments are fast, it is important to use the best practices available.
II lisa – lõige 1 – punkt 1.1 k
Annex II – paragraph 1 – point 1.1 (k)
Maailm sõltub veel mitukümmend aastat kivisöe kasutamisest, et toota märkimisväärne osa oma elektrist.
For many decades to come the world will rely upon the use of coal to generate a significant proportion of its electricity.
Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiat kasutusele võtmata süsinikdioksiidi atmosfääri paiskamise takistamiseks on võimatu saavutada heite ülemaailmset vähendamist, mis on kliimamuutuse tõsiste tagajärgede vältimiseks hädavajalik.
Without the use of Carbon Capture and Storage technology to prevent the release into the atmosphere of CO2 it will be impossible to achieve the global reduction in emissions necessary to prevent very severe consequences of climate change.
Direktiiv kehtestab raamistiku ja tingimused süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia kasutamiseks Euroopas.
The Directive sets the framework and conditions for use of CCS technology in Europe.
See kehtestab nõuded süsinikdioksiidi eraldamiseks ja kogumiseks ning torutranspordiks.
It introduces requirements for the separation and capture of CO2, and for its transport by pipeline.
Direktiiv selgitab menetlust säilitamiskohtade kindlaksmääramiseks ja ohutuks kasutamiseks sügaval maa all kaljudes.
It explains the procedure for the identification and safe use of storage sites in rock deep underground.
Õigusaktid lubavad erakäitajal vastutuse süsinikdioksiidi väga pikaajalise säilitamise eest üle anda liikmesriigile, aga ainult pärast seda, kui on täiesti kindel, et lekke ilmnemise võimalus on kahandatud nullini.
The legislation provides for a private operator to pass responsibility to a Member State for the very long term storage of CO2, but only after there is near absolute certainty that the possibility of leakage has been reduced to zero.
Komisjon teeb ka ettepaneku, et uued elektrijaamad ehitataks „kogumisvalmina”, et neid oleks kasutusajal võimalik varustada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise seadmetega.
The Commission also proposes that all new power plants be built as ‘capture-ready’, capable of being equipped with CCS facilities during their operational lifetimes.
Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ei leia iga keskkonnakaitsja heakskiitu; süsinikdioksiidi matmine pole just ideaalne roheline lahendus.
CCS will not be viewed favourably by every environmentalist; burying CO2 is hardly an ideal 'green' solution.
Aga see võib toimida sillatehnoloogiana, võimaldades meie tööstustsivilisatsioonil võita aega alternatiivide arendamiseks ulatuses, mis on vajalik saavutamaks üleüldist üleminekut fossiilkütustelt nullsüsinikuga elektritootmise võimalustele.
But it may act as a bridging technology, helping our industrial civilisation buy time to develop alternatives on the scale necessary to permit a wholesale shift from fossil fuels to zero carbon means of power production.
Seda saab rakendada gaasil töötavates elektrijaamades ja see võib aidata vältida heidet suurtest industriaalkompleksidest.
It can be applied to gas-fired power stations and can help to avoid emissions from major industrial complexes.
Koos biomassi kasutamisega elektrijaamades võib see aidata saavutada negatiivset netoheidet, mis täiendab taastuvenergia kasutamist.
Combined with the use of biomass in power stations it can help achieve net negative emissions, complementing renewable energy.
Kuid prioriteediks peab olema selle kasutamine kivisöega seotud probleemi lahendamiseks.
But the priority must be to use it to deal with the problem of coal.
Kivisüsi annab 24% Euroopa süsinikdioksiidi heitest, siiski kahvatub see arv mujal tekitatud heitega võrreldes.
Coal is responsible for 24% of Europe's CO2 emissions, yet these fade into insignificance compared with the quantities generated elsewhere.
USA toodab söest 50% oma elektrist, Indias on see näitaja 70% ja Hiinas 80%.
The USA uses coal to generate 50% of its electricity, in India the figure is 70% and in China it is 80%.
Ainuüksi need kolm riiki kavatsevad ehitada umbes 850 uut ja asendavat kivisöel töötavat elektrijaama.
Some 850 new and replacement coal fired power stations are planned in these three countries alone.
Rahvusvaheline Energiaagentuur prognoosib nõudluse kiiret kasvu arvestades kivisöe kasutamise 70% suurust kasvu 2030. aastaks kogu maailmas, ja see on lisaks kõigele, mida tehakse elektri tootmise edendamiseks taastuvatest energiaallikatest ja energia kasutamise vähendamiseks.
With demand growing fast the International Energy Agency predicts a 70% increase in the world-wide use of coal by 2030, and this is in addition to all that will be done to promote electricity generation from renewable sources and to cut energy use.
Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise edendamise tähtsust Euroopas ei saa alahinnata.
The importance of developing the use of CCS in Europe cannot be underestimated.
Selle potentsiaali täielik ärakasutamine võimaldaks 2050. aastaks vähendada süsinikdioksiidi heidet 50% võrra.
Deployed to its full potential it could secure a 50% reduction in our CO2 emissions by 2050.
Energiasektorile seatud lagi heitkogustega kauplemise süsteemi näol hakkab mängima väga suurt rolli süsinikdioksiidi heite vähendamise tagamisel, kvootide hinnaga, mis takistavad selliste kivisöel töötavate elektrijaamade ehitamist, millel pole süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise seadmeid, kuid just globaalne pilt on väga tähtis.
The cap imposed on the power sector by the emissions trading system will play the major role in ensuring that CO2 reductions take place, with the price of allowances discouraging the construction of coal-fired power plants not CCS equipped, but it is the global picture that is so important.
Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiad ei nõua mitte üksnes ulatuslikku infrastruktuuri, vaid kahandavad ka elektritootmisprotsessi üldist tõhusust kuni 25% võrra.
CCS techniques not only require an extensive infrastructure but reduce the overall efficiency of the electricity generation process by as much as 25 per cent.
Nad tõstavad vältimatult kivisöest toodetud elektri hinda, ilma et lähiajal oleks majanduslikku kasu oodata.
They inevitably increase the price of electricity generated by coal for no short term economic benefit.
Nende ainus eesmärk on takistada süsinikdioksiidi heite eraldamist atmosfääri, et aidata võidelda globaalse soojenemise vastu.
Their sole purpose is to prevent the release of CO2 emissions into the atmosphere to help the fight against global warming.
Kui Euroopa Liit ei ole tehnoloogia kiire arengu õhutamisel eeskujuks, ei ole mingit lootust veenda Indiat ja Hiinat heaks kiitma selle kasutamist või veenda neid riike, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine peaks tulevikus saama rahvusvaheliste kliimamuutust puudutavate lepingute nõudeks.
If the European Union does not set an example by encouraging rapid development of the technology there will be no hope of persuading India and China to adopt its use or to persuade these countries that it should be a requirement of a future international agreement on tackling climate change.
Tohutu süsinikdioksiidi tootmine suureneva arvu kivisöel töötavate elektrijaamade poolt suurendab viivitust iga aastaga, ja gaas jääb atmosfääri paljudeks, paljudeks järgmisteks aastakümneteks.
The enormous output of CO2 from the growing number of coal-fired power stations will increase with every year of delay, and the gas will remain in the atmosphere for many, many decades to come.
Avalikkuse õigustatud murele süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia kasutamise pärast tuleb vastata, kuid see tuleb ka õigesse konteksti asetada.
Legitimate public concerns about the use of CCS technology must be addressed but must also be placed in context.
Väljendatakse hirmu, et inertse süsinikdioksiidi transport ja säilitamine kujutab endast ohtu, kuid see on vaevalt võrreldav metaani transpordi ja säilitamisega, mis on kogu Euroopas täiesti igapäevane nähtus.
Fears have been expressed that the transport and storage of inert CO2 presents a danger, but it hardly compares to the transport and storage of methane that takes place across Europe as a matter of routine.
Seda mürgist, tuleohtlikku ja plahvatavat kasvuhoonegaasi mitte üksnes ei säilitata maa-alustes hoiukohtades, vaid isegi juhitakse torude kaudu miljonitesse kodudesse – ja pannakse seal põlema!
This toxic, inflammable and explosive greenhouse gas is not only stored in scores of underground locations but is even piped into millions of homes - where it is set alight!
Süsinikdioksiidi kogumise tehnoloogia on ikka veel üsna ebaküps.
CO2 capture technology is still relatively immature.
Uued tehnoloogiad on vaja välja töötada ja olemasolevad kaasajastada, et nad vastaksid suure põletusseadme vajadustele.
New techniques must be developed and existing ones scaled up to meet the demands of a large combustion plant.
Ometi võib loota, et need takistused ületatakse kiiresti ja on julgustav, et Alstomist sai 2008. aasta mais esimene suurtootja, kes kinnitab, et süsinikdioksiidi kogumiseks ja säilitamiseks varustatud elektrijaamad tulevad müügile 2015. aastal, juhul kui lähiajal algab töö välja pakutud näidisprojektidega, mis aitavad meil õppida tegemise kaudu, tehnoloogiaid katsetada ja kulusid vähendada.
Yet the indications are that these obstacles can quickly be overcome and it is encouraging that Alstom, in May 2008, became the first major manufacturer to state that CCS-equipped generating plants would be commercially available from 2015 so long as work commences shortly on the proposed demonstration projects that will help us learn-by-doing, testing technologies and reducing costs.