natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hindamises käsitletakse AAL ühisprogrammi rakendamise kvaliteeti ja tulemuslikkust, sealhulgas teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni ja programmi mõju soolisele võrdõiguslikkusele , ning seatud eesmärkide saavutamist, sealhulgas soovitusi sobivaimate viiside kohta integratsiooni edasiseks suurendamiseks.
This evaluation shall cover the quality and efficiency of the implementation, including scientific, management and financial integration, as well as a gender impact assessment of the AAL Joint Programme and progress towards the objectives set, including recommendations on the most appropriate ways to further enhance integration.
I lisa I osa (Konkreetsed eesmärgid) esimese lõigu esimene taane
Annex I, I. Specific Aims, paragraph 1, indent 1
– Edendada innovatiivsete info- ja sidetehnoloogial (IST) põhinevate toodete, teenuste ja süsteemide esilekerkimist selleks, et vananeda väärikalt kodus, kogukonnas, tööl, parandades nõnda vanemate inimeste elukvaliteeti, suurendades nende sõltumatust, ühiskondlikust elust osavõttu, oskusi ja tööalast konkurentsivõimet ning vähendades tervishoiu- ja sotsiaalhoolduse kulusid .
- Foster the emergence of innovative ICT-based products, services and systems for ageing well at home, in the community, and at work, thus increasing the quality of life, autonomy, participation in social life, skills and employability of older people and reducing the costs of health and social care.
– Edendada innovatiivsete info- ja sidetehnoloogial (IST) põhinevate toodete, teenuste ja süsteemide esilekerkimist selleks, et vananeda väärikalt kodus, kogukonnas, tööl, parandades nõnda vanemate inimeste elukvaliteeti, suurendades nende sõltumatust, ühiskondlikust ja majanduselust osavõttu, oskusi ja tööalast konkurentsivõimet ning tagades tervishoiu- ja sotsiaalhoolduse kulude majanduslik teostatavus, samas suurendades sellise hoolduse pakkumist igapäevaelus .
- Foster the emergence of innovative ICT-based products, services and systems for ageing well at home, in the community, and at work, thus increasing the quality of life, autonomy, participation in social and economic life, skills and employability of older people and ensuring that health and social care is economically viable, whilst increasing the provision of such care in everyday life .
I lisa V osa (AAL ühisprogrammi elluviimise eeldatavad tulemused) esimene lõik
Annex I, V. Deliverables expected from the implementation of the AAL Joint Programme, paragraph 1
Spetsiaalne rakendusstruktuur esitab aastaaruande, mis annab üksikasjaliku ülevaate AAL ühisprogrammi rakendamise (esitatud ja rahastamiseks välja valitud projektide arv, ühenduste vahendite kasutamine, riigisiseste vahendite jaotamine, osalejate liik, riigi statistilised andmed, vahendussündmused ja levitustegevus jne) ning edaspidise integreerimise suunas tehtud edusammude kohta.
An annual report shall be provided by the dedicated implementation structure, which shall give a detailed overview on the implementation of the AAL Joint Programme (number of projects submitted and selected for funding, use of the Community funding, distribution of national funds, type of participants, country statistics, brokerage events and dissemination activities, etc.) and the progress towards further integration.
Spetsiaalne rakendusstruktuur esitab aastaaruande, mis annab üksikasjaliku ülevaate AAL ühisprogrammi rakendamise (esitatud ja rahastamiseks välja valitud projektide arv, võttes arvesse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse mõõdet, ühenduse vahendite kasutamine, riigisiseste vahendite jaotamine, osalejate liik, riigi statistilised andmed, vahendussündmused ja levitustegevus jne) ning edaspidise integreerimise suunas tehtud edusammude kohta.
An annual report shall be provided by the dedicated implementation structure, which shall give a detailed overview on the implementation of the AAL Joint Programme (number of projects submitted and selected for funding, extent to which the male/female equality dimension has been taken into account, use of the Community funding, distribution of national funds, type of participants, country statistics, brokerage events and dissemination activities, etc.) and the progress towards further integration.
Territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmed – Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogramm
on the Follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter: Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion
territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmete kohta – Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogramm
on the Follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter: Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion
– võttes arvesse ELi territoriaalset tegevuskava („territoriaalne tegevuskava”) ja jätkusuutlike Euroopa linnade Leipzigi hartat („Leipzigi harta”), mis mõlemad võeti vastu ruumilise planeerimise ja linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Leipzigis 24.-25. mail 2007, ning Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava rakendamise esimest tegevusprogrammi, mis võeti vastu ruumilise planeerimise ja arengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Ponta Delgadas (Assoorid) 23.-24. novembril 2007 („esimene tegevuskava”);
– having regard to the Territorial Agenda of the EU ('the Territorial Agenda') and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities ('the Leipzig Charter'), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007, and the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda of the European Union, adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and development held in Ponta Delgada (Azores) on 23-24 November 2007 ('the First Action Programme'),
– võttes arvesse neljandat aruannet majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta ( KOM(2007)0273 ) („neljas ühtekuuluvuse aruanne”);
– having regard to the Fourth Report on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 ) ('the Fourth Cohesion Report'),
– võttes arvesse Euroopa ruumi arenguplaani (ESPD), mis võeti vastu ruumilise planeerimise eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Potsdamis 11. mail 1999;
– having regard to the European Spatial Development Perspective (ESPD), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning held in Potsdam on 11 May 1999,
– võttes arvesse Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku (ESPON) 2006. aasta programmi tulemusi;
– having regard to the results of the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) 2006 Programme,
– võttes arvesse kavandatavat programmi ESPON 2013;
– having regard to the proposed ESPON 2013 Programme,
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 158 ja artiklit 159;
– having regard to Articles 158 and 159 of the Treaty establishing the European Community,
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ( A6‑0028/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0028/2008 ),
A. arvestades, et territoriaalne mitmekesisus, mitmekeskuselised ja kompaktsed linnad on Euroopa territooriumi struktuuri olulised tunnused;
A. whereas territorial diversity, polycentrism and compact cities are essential structural characteristics of the European territory,
B. arvestades, et käesoleval ajal elab suurem osa Euroopa kodanikest linnades;
B. whereas the majority of European citizens now live in cities,
C. arvestades, et Euroopa Liidu ruumilise arengu praeguste väljakutsete hulka kuuluvad kliimamuutus, valglinnastumine ja maakasutus, energiatarbimine, transpordiinfrastruktuurid, demograafilised muutused, sealhulgas elanike lahkumine maapiirkondadest ja teistest ELi piirkondadest, laienemise mõju sotsiaalsele, majanduslikule ja territoriaalsele ühtekuuluvusele ning globaliseerumise ebavõrdne mõju piirkondadele, mis hõlmab suurenevat lõhet jõukate ja vähem jõukate piirkondade vahel ning linna- ja maapiirkondade ebavõrdset arengut koostoimes struktuursete muutustega;
C. whereas the current challenges to spactial development in the European Union include climate change, urban sprawl and land use, energy consumption, transport infrastructures, demographic change, including the depopulation of rural areas and other regions of the EU, the impact of enlargement on social, economic and territorial cohesion and the uneven regional effects of globalisation, including the widening gap between rich and less prosperous regions, as well as the unequal development of urban and rural areas combined with structural change;
D. arvestades, et territoriaalses tegevuskavas seatud eesmärkideks on tasakaalustatud ja mitmekeskuselise linnasüsteemi arendamine ning linna ja maapiirkondade vahelise uue partnerluse loomine, piirkondlike innovatsiooniklastrite rajamine, mis tagavad ühesuguse juurdepääsu infrastruktuurile ja teadmistele, üleeuroopalise riskijuhtimise edendamine, säästev areng, looduse ja kultuuripärandi tulevikule suunatud korraldus ja kaitse;
D. whereas the objectives set out in the Territorial Agenda are the establishment of a polycentric, balanced urban system and the creation of a new urban-rural relationship, the formation of innovative regional clusters, ensuring parity of access to infrastructures and knowledge, the promotion of trans-European risk management, sustainable development, forward-looking management and conservation of the natural and cultural heritage,
E. arvestades, et Leipzigi hartas sätestatud eesmärgid on rohkem suunatud integreeritud linnaarengupoliitika paremale rakendamisele, nähes ette kvaliteetse avaliku ruumi loomise ja tagamise, infrastruktuurivõrgustike kaasajastamise ja energiatõhususe parandamise, ennetava innovatsiooni ja hariduse edendamise ning – eriti ebasoodsamas olukorras olevates linnaosades – keskkonnasõbraliku, tõhusa ja taskukohase linnatranspordi arendamise, füüsilise keskkonna parandamise strateegiate väljatöötamise, kohaliku majanduse ja tööturupoliitika tugevdamise ning aktiivse haridus- ja kutseõppepoliitika laste ja noorte jaoks;
E. whereas the objectives set out in the Leipzig Charter are making greater use of integrated urban development policy approaches by creating and ensuring high-quality public spaces, modernising infrastructure networks and improving energy efficiency, promoting proactive innovation and educational policies and – particularly in deprived neighbourhoods – promoting sustainable, efficient and affordable urban transport, pursuing strategies for upgrading the physical environment, strengthening the local economy and local labour market policy, and proactive education and training policies for children and young people,
F. arvestades, et ruumiline planeerimine on sobiv vahend liikmesriikide, nende piirkondade ja linnade maakasutuse ja asustuse struktuuri reguleerimiseks ning asustatud punktide elutingimuste ja arenguvõimaluste määratlemiseks;
F. whereas spatial planning is the proper instrument for the guidance of land use and settlement structure in the Member States and their regions and cities, and for determining quality of life and development opportunities on the ground,
G. arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika kui strateegilise juhtimisvahendi kõrval on vaja teisi meetmeid, et täita territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta eesmärke, eriti ruumilise mõju hindamise, integreeritud lähenemisviisi ja ruumilise planeerimise vaatluse osas;
G. whereas, in addition to cohesion policy as an instrument for strategic governance, other measures are needed to achieve the objectives of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter, particularly spatial impact assessments, the integrated approach and spatial planning observation,
H. arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika kõrval avaldab ruumilisele arengule olulist mõju maaelu arengu poliitika; arvestades, et mõlema poliitika integreerimine on siiski veel puudulik ja seetõttu on vajalik parem sünergia, mis tooks esile tegeliku arengupotentsiaali ning suurendaks maapiirkondade külgetõmmet ja konkurentsivõimet, mis omakorda aitaks võidelda elanikkonna lahkumisega maapiirkondadest;
H. whereas, in addition to cohesion policy, rural development policy has significant spatial impact; whereas there is insufficient integration of these two policy areas and therefore a need for enhanced synergies that will reveal real development potential and boost the attractiveness and competitiveness of rural areas, something which would help to combating rural depopulation,
I. arvestades, et avaliku ruumi, loodus- ja kultuurmaastiku ning arhitektuuri kvaliteet mängib linnas ja maapiirkondades elavate inimeste elutingimuste juures olulist rolli ning kujutab endast märkimisväärset mõjurit elukoha valikul;
I. whereas the quality of public space and of the natural, cultural and architectural environment plays an important role in the quality of life of people living in urban and rural areas and are crucial ‘soft’ location factors,
J. arvestades, et loovus ja innovatsioon on määrava tähtsusega ressursid globaliseeritud teadmuspõhisele ühiskonnale üleminekul; arvestades, et seetõttu sõltub jätkusuutliku ruumi- ja linnaarengu edu oluliselt kohaliku loomingulise potentsiaali arengust;
J. whereas creativity and innovation are crucial resources in the transition to a globalised knowledge society; whereas, therefore, the development of creativity potential on the ground is key to the success of sustainable spatial and urban planning,
K. arvestades, et ehituskultuur (kvaliteetse hoonestatud keskkonna kultuur), st kultuuriliste, majanduslike, tehnoloogiliste ja keskkonnategurite kogum, mis mõjutab planeerimise ja ehitamise kvaliteeti ning kulgu, kujutab endast integreeritud linnaarengu olulist osa;
K. whereas ‘Baukultur’ (the culture of a high quality built environment), that is to say the sum of cultural, economic, technological and environmental aspects influencing the quality and process of planning and building, is an essential component of integrated urban development,
L. arvestades, et integreeritud lähenemisviis eeldab, et arendatavad projektid peaksid moodustama ühtse pikaajalise tegevuskava, milles on ühendatud majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõõde ning millesse on täielikult kaasatud linnaarengu programmide planeerimise, elluviimise ja hindamisega tegelevad peamised sidusrühmad;
L. whereas the integrated approach implies that the projects developed should constitute a coherent long-term plan incorporating the economic, social and environmental dimensions and fully involving key partners in the planning, execution and evaluation of urban development programmes;
3. tervitab linnaarengu eest vastutavate ELi ministrite mitteametlikul kohtumisel Leipzigis 24.–25. mail 2007. aastal vastu võetud otsust moodustada Saksamaa juhtimisel valitsustevaheline töörühm, et kindlaks teha ja selgitada mitmesuguseid küsimusi seoses algatuse JESSICA rakendamisega;
Welcomes the decision of the EU ministers responsible for urban development, at their informal meeting held in Leipzig on 24 and 25 May 2007, to set up an intergovernmental working party, chaired by Germany, to identify and elucidate various issues relating to the implementation of the JESSICA initiative;
6. palub komisjonil ja nõukogul ühtekuuluvuspoliitika vahehindamise raames kogu territooriumi arendamise huvides paremini ära kasutada sünergiat Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondiga (EAFRD); soovitab, pidades silmas ühtekuuluvuspoliitikat pärast 2013. aastat, tihedat kooskõlastatust ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu poliitika vahel, et edendada maapiirkondade elukvaliteedi parandamise võimalusi;
Calls on the Commission and Council, in the context of the mid-term review of cohesion policy, to make better use of synergies with the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) for the development of the territory as a whole; recommends, with an eye to post-2013 cohesion policy, close coordination between cohesion policy and rural development policy, in order to enhance the opportunities for improving the quality of life in rural areas;
13. tuletab meelde info- ja sidetehnoloogiale juurdepääsu tähtsat rolli piirkondade tulevaste arenguvõimaluste jaoks ning soovitab seepärast – nagu on sätestatud territoriaalses tegevuskavas – lülitada infrastruktuur (näiteks lairibakaablid) uutesse transpordi- ja sideprogrammidesse;
Recalls the key role that access to information and communication technologies plays for the future development prospects of the regions, and thus recommends, as mentioned in the Territorial Agenda, integrating infrastructure such as broadband cables into new transport and communication programmes;
15. tunnistab, et kvaliteetne koolieelne ja kooliharidus, elukestev õpe, ülikoolid ja muud uurimisinstituudid on linnade ja piirkondade tulevase arengu jaoks üliolulised;
Acknowledges that high quality pre-school and school education, lifelong learning, universities and other research institutes, are fundamental for the future development of cities and regions;
19. kutsub liikmesriike üles, et nad tagaksid põhimõtteliselt kogu oma territooriumil üldhuviteenuste osutamise, juurdepääsu ja kättesaadavuse, et võimaldada eri piirkondade elanikel oma piirkonna konkreetseid võimalusi ja potentsiaali ära kasutada; nõuab tungivalt, et eriti võetaks arvesse ebasoodsas olukorras olevate inimrühmade vajadusi, nagu puuetega inimesed, sisserändajad, etnilised vähemused, pikaajalised töötud ja vähekvalifitseeritud töötajad, ning naiste erivajadusi; kutsub komisjoni üles, et ta annaks oma suunistes üldhuviteenuste ja riigihangete korraldamise raameeskirjade kohaldamise kohta kohalikele asutustele rohkem võimalusi kohalike vajaduste ja kohalike sidusrühmade arvestamiseks, ning parandaks nende paindlikkust;
Calls on the Member States to guarantee as a matter of principle throughout their territory the availability of, right of access to and accessibility of services of general interest, in order to enable people in differing regions to exploit their region’s own specific opportunities and potentials; calls for particular account to be taken of the needs of disadvantaged groups such as the disabled, immigrants, ethnic minorities, the long-term unemployed and people with few qualifications and the particular needs of women; calls on the Commission, in its guidelines for the application of the framework rules on services of general interest and the award of public contracts, to enable local authorities to take greater account of local needs and local actors and to improve their adaptability;
21. juhib tähelepanu asjaolule, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist tuleb esimese tegevusprogrammi rakendamiseks tugevdada koostööd ja koordineerimist parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel;
Notes that, following the entry into force of the Treaty of Lisbon, cooperation and coordination between itself and the Council and Commission must be stepped up in the context of the implementation of the First Action Programme;
28. toetab nõukogu kavatsust esitada aruanne esimese tegevusprogrammi rakendamise kohta igal mitteametlikul ministrite kohtumisel; teeb nõukogule ettepaneku kaaluda Euroopa ruumilise arengu vastastikuse õppe programmi loomist liikmesriikide kogemuste ja heade tavade vahetamiseks;
Supports the Council’s intention to issue a report on the implementation of the First Action Programme at each informal Council meeting; suggests that the Council consider a Mutual Learning Programme for European spatial development on the exchange of experience and best practices between the Member States;
30. tervitab Sloveenia kui eesistujariigi algatust välja töötada ruumilise ja linnaarengu koordineerimise parandamise meetmed ning neid edendada, et veelgi paremini ühitada territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta eesmärgid;
Welcomes the initiative of the Slovenian Presidency to prepare and promote measures seeking to enhance coordination between spatial and urban development with a view to further interlinking between the objectives of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter;
33. rõhutab linnade keskset rolli Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel ning nõuab seepärast tervikliku ja hästi koordineeritud linnaarengu strateegia loomist, mida toetaksid kõik valitsemistasandid ja erasektor;
Highlights the key role that cities play in achieving the objectives of the Lisbon Strategy and thus calls for a holistic and well coordinated urban development strategy supported by all levels of government as well as the private sector;
35. soovitab liikmesriikidel rõhutada linnade sisearengu eelistamist välisarengu ees, st olemasoleva hoonestuse tähtsustamist uus- või ümberehitistena uute maa-alade hõlvamise ees, seda eelkõige jätkusuutliku maakorralduse abil;
Recommends that the Member States give priority to internal urban development rather than external, in other words that they prioritise the re-use, or use for new purposes, of existing buildings, mainly by means of sustainable land management, before building on new land;
39. rõhutab asjaolu, et investeerimine keskkonnasõbralikku tehnoloogiasse, nagu uuenduslikud ennetus-, leevendus- ja kohandusmeetmed, pakub pikas perspektiivis olulisi ettevõtlusvõimalusi;
Highlights the fact that investing in environmentally friendly technology, such as innovative prevention, mitigation and adaptation measures, offers significant business opportunities in the long term;
43. kutsub komisjoni üles tulevaste rahastamisprogrammide raames, mille alla kuulub ka teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, jõulisemalt toetama projekte, millega edendatakse kogemuste arendamist ja vahetamist jätkusuutliku linnahalduse, energiatõhusate tavade ja tehnoloogia edendamise, linnade keskkonnaprobleemide lahendamise ja linnade kliimamuutuse vastasesse võitlusse panustamise teemal;
Calls on the Commission, in the context of future funding programmes including the Seventh Framework Programme for research, technological development and demonstration activities to step up its support for projects promoting the development and exchange of experience on sustainable urban management, the promotion of energy efficient practices and technologies, the resolution of urban environmental problems and the contribution of cities to combating climate change;
46. palub nõukogul ning eriti eesistujariikidel Sloveenial ja Prantsusmaal tugineda Saksamaa ja Portugali eesistumise ajal territoriaalse ühtekuuluvuse alal tehtud edusammudele ning jätkata selles suhtes ettepanekute vastuvõtmist; on seisukohal, et kuna senini on rõhuasetus olnud linnadel, linna ja maa vahelistel suhetel ning maakasutuse planeerimisel, peaks tulevastes algatustes rohkem arvesse võtma ebasoodsa asukohaga piirkondade vajadusi (näiteks saared, mägi- ja piirialad ning kõrvalised ja hõredalt asustatud piirkonnad);
Calls on the Council, and in particular the Slovene and French Presidencies, to build on the progress made under the German and Portuguese Presidencies with regard to territorial cohesion and continue to adopt proposals in this regard; takes the view, given that the emphasis to date has been on cities, the relationship between town and country, and land planning, that future initiatives must take more account of the requirements of regions with territorial disadvantages, such as islands, mountains, border areas and very remote or sparsely populated areas;
24.–25. mail 2007. aastal võtsid ruumilise planeerimise ja linnaarengu eest vastutavad ELi ministrid mitteametlikul kohtumisel Leipzigis vastu territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta.
On 24-25 May 2007 the EU ministers responsible for spatial planning and urban development adopted the Territorial Agenda (TA) and the Leipzig Charter (LC) at an informal ministerial meeting in Leipzig.