natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Y. arvestades, et anaeroobne kääritamine biogaasi tootmiseks biojäätmetest võib oluliselt kaasa aidata ressursside ja jäätmete säästlikule käitlemisele ELis ning ELi taastuvenergia-alaste eesmärkide säästlikule saavutamisele;
Y. whereas anaerobic digestion to produce biogas from bio-waste can make a valuable contribution to sustainable resource management in the EU and to meeting the EU’s renewable energy targets in a sustainable way,
Z. arvestades, et biojäätmeid tuleks käsitada väärtusliku loodusressursina, mida saab kasutada kõrgekvaliteedilise komposti tootmiseks ning mille kasutamine aitab võidelda mulla degradatsiooni vastu Euroopas, säilitada mulla viljakust, vähendada keemiliste, eelkõige fosforil põhinevate väetiste kasutamist põllumajanduses ning suurendada mulla veemahutavust;
Z. whereas bio-waste should be seen as a valuable natural resource that can be used to produce high-quality compost, thereby helping to combat soil degradation in Europe, maintaining soil productivity, reducing the use of chemical fertilisers in agriculture, and especially of those based on phosphorus, and boosting the soil’s water retention capacity,
AA. arvestades, et liikmesriigid kasutavad üksteisest erinevaid jäätmekäitlussüsteeme ja prügilatesse ladestamine on Euroopa Liidus siiani kõige enam kasutatav tahkete olmejäätmete kõrvaldamise meetod, kuigi see on keskkonnale kõige kahjulikum;
AA.whereas different waste management systems are used in the Member States and landfilling is still the most widely used method of disposing of solid urban waste in the European Union, even though it is the worst option for the environment,
AB. arvestades, et transpordikütuse tootmine biojäätmetest on keskkonnale väga kasulik;
AB.whereas the production of fuel for transport from bio-waste offers a significant environmental advantage;
AC. arvestades, et tuleb ergutada teadusuuringud ja innovatsiooni biojäätmete käitluse valdkonnas;
AC.whereas scientific research and technological innovation need to be encouraged in the field of bio-waste management,
AD. arvestades, et praegune jäätmete liigiti kogumine võimaldab vältida saastamist ning aitab saavutada kõrgekvaliteedilise komposti saamise eesmärki; sellega tagatakse kvaliteetsed materjalid biojäätmete ringlussevõtuks ning parandatakse energiakasutust;
AD.whereas separate collection currently makes it possible to prevent contamination and help achieve the goal of obtaining high-quality compost, providing quality materials for the recycling of bio-waste and making energy recovery more efficient,
AE. arvestades, et olemasolevad uurimused ja liikmesriikide kogemus näitavad, kui oluline on jäätmete liigiti kogumine, kuna see on praktiliselt teostatav ning keskkonnasäästlik ja majanduslikult jätkusuutlik ning tuleks teha kohustuslikuks; arvestades, et jäätmete liigiti kogumine peaks olema kõrge kvaliteediga komposti tootmise eelduseks;
AE.whereas the available studies and experience in the Member States show that it is important to have a separate collection which is both practicable as well as environmentally and economically sustainableand which should be made compulsory;whereas separate collection should be the prerequisite for the production of high quality compost,
liikmesriikidele kohustusliku jäätmete liigiti kogumise süsteemi kehtestamine, välja arvatud juhud, kui selline süsteem ei ole keskkonnaalasest ja majanduslikust seisukohast asjakohane lahendus,
- establishment of a mandatory separate collection system for the Member States, except where this is not the appropriate option from the environmental and economic point of view,
biojäätmete ringlussevõtmine,
- recycling of bio-waste,
biojäätmetest saadava mitmesugust tüüpi komposti liigitus kvaliteedi alusel;
-a quality-based classification of the different types of compost from bio-waste;
5. kutsub komisjoni üles täpsustama oma mõjuhinnangus biojäätmete käitlemise parandamist seoses eraldi kogutavate biojäätmete ringlussevõtuga, kompostimise kasutamisega põllumajanduse ja keskkonna heaks, mehaaniliste/bioloogiliste töötlusvõimalustega ning biojäätmete kasutamisega energiatootmise allikana; on seisukohal, et see mõjuhinnang peaks olema aluseks Euroopa Liidu uue biojäätmete õigusliku raamistiku koostamisel;
Calls on the Commission to elaborate in its impact assessment an improved system for the management of bio-waste regarding the recycling of separately collected bio-waste, the use of composting for agricultural and ecological benefit, the mechanical/biological treatment options, and the use of bio-waste as a source for generating energy; considers that this impact assessment should be used as a basis for preparing a new European Union legal framework on biodegradable waste;
6. nõuab, et komisjon kehtestaks koostöös liikmesriikidega kõrgekvaliteedilise komposti tootmise ja kasutamise kriteeriumid ning võtaks vastu miinimumnõuded lõpptoodetele kooskõlas jäätmete raamdirektiivi artikliga 6, mis võimaldaks hinnata biojäätmete käitlusel saadud komposti eri liikide kvaliteeti integreeritud lähenemisviisil põhineva strateegia raames ning millega tagataks mitte ainult kvaliteet, vaid ka toote jälgitavus ja turvaline kasutus;
Urges the Commission to lay down criteria in conjunction with Member States for the prodcution and use of high-quality compost and to adopt minimum requirements for end products, in accordance with Article 6 of the Waste Framework Directive, which permits quality-grading covering different types of use for the various types of compost obtained through the treatment of bio-waste in the framework of a strategy based on an integrated approach ensuring not only quality but also product traceability and safe use;
8. peab biojäätmete põletamist jäätmehierarhias kasutatavaks alternatiiviks vaid eeldusel, et põletamine toimub koos energia tootmisega;
Believes that, in order for bio-waste incineration to become a viable alternative in the waste hierarchy, a crucial prerequisite is that it be coupled with energy recovery;
Direktiiv 1993/31/EÜ, põhjendus 17. , pakkuda biojäätmete ringlussevõtuks kvaliteetset materjali ja parandada energiakasutuse tõhusust;
Directive 1999/31/EC, Recital 17. ,to provide quality input to bio-waste recycling and to improve the efficiency of energy recovery;
Teadusuuringud ja innovatsioon:
Research and innovation:
15. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid keskkonnateadlikust suurendavat tegevust biojäätmete valdkonnas, eelkõige koolides ja kõrgharidusasutustes, et propageerida jäätmeteket vältivaid paremaid käitumisharjumusi, edendada biojäätmete ja tahkete olmejäätmete säästvat käitlust ning suurendada üldsuse teadlikkust jäätmetetekke vältimisest ja jäätmete ringlussevõtust ning biojäätmete liigiti kogumise ja bioloogilise käitluse kasust; rõhutab sellega seoses linnade, valdade ja kommunaalettevõtete tähtsat osa kodanike nõustamises ja neile jäätmetekke vältimise kohta teabe jagamises;
Urges the Commission and the Member States to promote environmental awareness-raising activities in the field of bio-waste, particularly in schools and higher education institutions so as to promote better waste prevention behaviour patterns, to foster the sustainable management of bio-waste and municipal solid waste and to raise public awareness of waste prevention and recycling as well as the advantages of separate collection and the biological treatment of bio-waste; stresses in this context the important role of towns, municipalities and municipal undertakings in advising and informing citizens about prevention of waste;
20. rõhutab, et eri tasandite eesmärkide (võitlus kliima soojenemise, mulla degradeerumise ja erosiooni vastu, taastuvate energiaallikate eesmärgi täitmine) saavutamise seisukohast on valikkogutud biojäätmete kompostimisel ja kääritamisel tasuvuse korral kahtlemata eeliseid ning seda tuleks ergutada;
Stresses that, with a view to attaining objectives at various levels (combating climatic warming, soil degradation and soil erosion; attaining renewable energy objectives), a combination of composting and fermentation of selectively collected bio-waste, if feasible, undoubtedly possesses advantages and should be encouraged;
Prügiladirektiivi nõuete järgimine:
Compliance with L andfill Directive :
23. võtab teadmiseks asjaolu, et eri liikmesriikides kehtivad erinevad õiguslikud meetmed ja kasutatakse erinevaid jäätmekäitlusviise ning et prügilatesse ladestamine on endiselt Euroopa Liidus kõige levinum tahkete olmejäätmete kõrvaldamise meetod; kutsub liikmesriike üles tõhustama koostööd parimate tavade vahetamisel biojäätmete käitluse valdkonnas;
Notes that the individual Member States have different existing national legislative measures and different waste management systems and that the use of landfill continues to be the most common disposal method for municipal solid waste in the European Union; calls on the Member States to increase their cooperation and their exchange of best practices in the field of bio-waste management;
Majanduslikud aspektid:
Economic aspects:
ELi majanduse kasvades ja territooriumi suurenedes toodetakse jätkuvalt järjest suuremaid jäätmekoguseid.
With the growth of the EU's economy and territory, constantly rising quantities of waste are continuing to be produced.
Hinnanguliselt tekib ELis igal aastal 76,5–102 miljonit tonni biojäätmeid toidu- ja aiajäätmetest ning 37 miljonit tonni biojäätmeid toidu- ja joogitööstusest.
The amount of bio-waste arising in the EU each year is estimated at between 76.5 and 102 million tonnes in food and garden waste and 37 million tonnes from the food and drink industry.
Esimene prioriteet peab olema jäätmetekke vältimine ja jäätmete vähendamine, et saavutada seeläbi olulist keskkonna- ja majanduslikku kasu.
The first priority must be to prevent / reduce waste, thereby deriving major environmental and economic benefits.
Selle eesmärgi saab saavutada õigusaktide ning üldsuse teadlikkuse suurendamise abil.
This can be achieved through legislation and raising public awareness.
Loodetakse, et Euroopa kodanikud, kellele on sisendatud ajakohast keskkonnaalast teadlikkust ning osalemistahet, aitavad seda eesmärki saavutada.
It is hoped that the European citizen, instilled with a renewed and participatory environmental awareness, will help to achieve this goal.
Jäätmetekke vältimist tuleks mõista laiemalt, mis tähendab, et parimad jäätmed on need, mida ei teki või mida ei pea kunagi jäätmetena käsitama.
Prevention should be interpreted in its wider sense, meaning that the best waste is the one that does not exist or will not become one.
Jäätmete käitluspoliitika teine strateegiline eesmärk peab olema ELi muutmine ringlussevõtvaks ühiskonnaks.
A further strategic objective of waste management policy must be to transform the EU into a recycling society.
ELis iga päev toodetavat tohutut jäätmekogust tohiks lihtsalt ära raisata.
The enormous quantity of waste produced every day in the EU cannot simply be squandered.
Biojäätmetel on oluline roll võitluses kliimamuutusega ning need pakuvad hinnalist võimalust mulla kaitsmiseks ning taastuvate energiaallikate tootmise edendamiseks ning on seetõttu sellise jäätmehulga taaskasutamises oluline tegur.
Bio-waste plays an important part in combating climate change and offers valuable potential in terms of protecting the soil and promoting the production of renewable energies, and is therefore a significant factor in the recovery of this volume of waste.
See tähendab, et säästvat arengut saab ressursside tõhusa majandamise abil edendada.
This means that sustainable development can be promoted through the efficient management of resources.
Biojäätmete roll võitluses kliimamuutuste vastu
The role of bio-waste in combating climate change
Jäätmed on energia, tööstuse ja põllumajanduse järel suuruselt neljas kasvuhoonegaaside allikas Euroopa Liidus.
After energy, industry and agriculture, waste is the fourth largest source of greenhouse gases in the European Union.
Andmete kohaselt paiskas jäätmesektor 2004. aastal õhku 109 miljonit tonni kasvuhoonegaase.
According to 2004 figures, a total of 109 million tonnes of greenhouse gases were released in the waste sector.
Heitkoguste peamine allikas on jäätmete prügilatesse ladestamine.
The main source of emissions is landfilling.
Kuigi prügilatesse ladestamine on lühiajalises perspektiivis kõige odavam võimalus, on see keskkonna jaoks kõige halvem võimalus, mis hõlmab keskkonnaalast vastutust ja suuremaid käituskulusid.
Even though it is the cheapest option in the short term, landfilling is the worst option for the environment, involving environmental liability and higher maintenance costs.
Prügilad toodavad peamise prügilagaasina metaani, mis juhul, kui seda ei koguta, mõjutab kliimamuutust 23 korda tugevamalt kui süsinikdioksiid.
The main gas produced by landfills is methane, which, if not captured, is 23 times more powerful than carbon dioxide in terms of climate change effects.
Kui lisaks sellele prügilate toodetavat nõrgvett vastavalt prügiladirektiivile ei koguta, võib see saastada põhjavett ja mulda, tekitada bioaerosoole ja ebameeldivaid lõhnu ning häirida visuaalselt.
Moreover, the leachate produced by landfilling, if not collected in accordance with the Landfill Directive, can contaminate groundwater and soil as well as generating bio-aerosols, unpleasant smells and visual disturbances.
Veel üks prügilasse ladestamisega seonduv negatiivne asjaolu puudutab kasutatava maa pindala, mis on muude käitlusmeetodite puhul kasutava maa pindalast suurem ning toob pikaajaliselt kaasa maa pöördumatu kaotuse, mis tähendab, et tegemist ei ole säästva käitlusmeetodiga.
A further negative aspect of landfilling is the area of land used, which is larger than for other waste management options and leads in the long term to the irrecoverable loss of land, which means that this is not a sustainable option.
Seetõttu tuleb kiiresti tagada biojäätmete prügilatesse mitteviimine.
It is therefore urgent to divert bio-waste from landfills.
Biojäätmete potentsiaal võitluses mulla degradatsiooni vastu
The potential of bio-waste in combating soil degradation
Komisjoni 2006. aasta mullakaitse teemastrateegia dokumendis (KOM(2006)231 lõplik) kirjeldatakse mulla degradatsiooni kui tõsist probleemi Euroopa Liidus.
The 2006 Thematic Strategy on Soil Protection (COM(2006)231 final) describes soil degradation as a serious problem in the European Union.
Mulla degradatsioonil on otsene mõju vee ja õhu kvaliteedile, bioloogilisele mitmekesisusele ning kliimale.
Soil degradation has a direct impact on water and air quality, biodiversity and the climate.
Biojäätmed võivad mängida olulist rolli mulla taastumises, kui neid kasutatakse kompostimiseks.
Bio-waste can play a crucial role in the recovery of soil if it is used for composting.
Kompostimine on roheliste jäätmete kõige sobivam töötlusviis ning selle eeliseks on võimalus mulda väetada.
Composting is the most appropriate treatment option for green waste and offers the advantage that it can be used to fertilise the soil.
Mullakaitse teemastrateegia kohaselt võib mulla degradatsioon minna maksma kuni 38 miljardit eurot aastas.
According to the Thematic Strategy on Soil Protection, soil degradation could cost up to €38 billion a year.
Komposti tootmisel peaks põhirõhk langema tulemusele ja eesmärk on saavutada kvaliteetne kompost.
Compost production should place the emphasis on the result, the goal being high-quality compost.
Mullakaitse teemastrateegia kohaselt on kompost üks parimaid stabiilse orgaanilise ainese allikaid, millest saab degradeerunud mullas uut huumust toota.
According to the Thematic Strategy on Soil Protection, compost is one of the best sources of stable organic matter from which new humus can be formed in damaged soil.
Komposti kasutamine on põllumajandusele mitmeti kasulik, sest see aitab parandada mulla struktuuri, vee maasse imbumist, veepidavust, mulla mikroorganisme ning annab toitaineid.
Using compost offers agronomic benefits, such as improved soil structure, moisture infiltration, water retention capacity, soil microorganisms and supply with nutrients.
Hinnanguliselt sisaldab umbes 45% Euroopa mullastikust vähe orgaanilist ainest.
It is estimated that 45% of European soils have low organic matter content.
Seepärast on oluline ergutada biojäätmete nõuetekohasel töötlemisel põhinevat kõrgekvaliteedilise komposti tootmist.
In this context it is important to encourage the production of high-quality compost based on the appropriate treatment of bio-waste.
Biojäätmete potentsiaal taastuvate energiaallikate kasutamise soodustamises
The potential of bio-waste in promoting renewable energies
Biojäätmed võivad samuti olla oluline tooraine bioenergia tootmiseks.
Bio-waste can also represent an important raw material for the production of bio-energy.
Bioenergiat toodetakse anaeroobsel kääritamisel, mis on kõige sobivam viis märgade biojäätmete (näiteks rasvased köögijäätmed) töötlemiseks.
Bio-energy is created from anaerobic digestion, which is the most appropriate treatment option for wet bio-waste (such as waste kitchen fat).
Anaeroobsel kääritamisel toodetakse kontrollitavates reaktorites biogaasi, mida saab kasutada elektri tootmiseks, kütmiseks või autode biokütusena.
Anaerobic digestion produces bio-gas in controlled reactors that can be used to generate electricity, for heating or as bio-fuel for cars.
Madalama kvaliteediga biojäätmed, mis ei vasta kompostimise kvaliteedistandarditele, tuleks töödelda energiaks ning liigitada vastavalt kvaliteedile.
Lower-quality bio-waste which does not meet the quality criteria for composting should be processed into energy and graded according to quality.
Biojäätmete käitlus praegu
The current management of bio-waste
Siiamaani on biojäätmeid käideldud vastavalt iga liikmesriigi väga erinevale poliitikale, mis ulatuvad mõnes riigis võetavatest miinimummeetmetest ambitsioonika poliitikani muudes riikides.
Up to now, bio-waste has been managed in line with widely differing policies in each Member State, ranging from minimum actions in some countries to ambitious policies in others.
Liikmesriikide vahel, kes võtavad kõige vähem jäätmeid ringlusse (90% jäätmete prügilasse ladestamine, 10% jäätmete ringlussevõtt ning energiakasutus), ning kõige tõhusamat lähenemist (10% jäätmete prügilasse ladustamine, 25% jäätmete energiakasutus ning 65% jäätmete ringlussevõtt) kasutavate liikmesriikide vahel eksisteerib sügav lõhe.
There is a wide discrepancy between those Member States that recycle least (90% landfilling, 10% recycling and energy recovery) and those with the most efficient approaches (10% landfilling, 25% energy recovery and 65% recycling).
Kehtivad ELi õigusaktid ei piira liikmesriikide valikut biojäätmete töötlusmeetodite osas, eeldusel et need vastavad teatud raamtingimustele, eelkõige tingimustele, mis on kehtestatud jäätmete raamdirektiivis, milles nõutakse tungivalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid, mis ergutavad: biojäätmete liigiti kogumist nende kompostimiseks ning anaeroobseks kääritamiseks; biojäätmete töötlemist keskkonnakaitse kõrget taset järgival viisil ning biojäätmetest toodetud keskkonnale ohutute materjalide kasutamist.
Current EU legislation does not restrict the Member States' choices in terms of the treatment options for bio-waste provided that they meet certain framework conditions, in particular those laid down by the Waste Framework Directive, where Member States are urged to take measures that encourage: the separate collection of bio-waste with a view to composting and anaerobic digestion; the treatment of bio-waste in a way that fulfils a high level of environmental protection; and the use of environmentally safe materials produced from bio-waste.
Prügiladirektiivis on samuti sätestatud, et biojäätmete viimine prügilatesse peaks järk-järgult kaduma.
The Landfill Directive also stipulates that bio-waste should gradually be diverted from landfills.
Siiski ei ole nende õigusaktidega seatud eesmärke saavutatud.
However, these legislative instruments have not achieved their intended objectives.
Arvestades, et liikmesriikidel ei ole kuigivõrd õnnestunud täita biojäätmete prügilatesse mitteviimise eesmärki, on selge, et tuleb kehtestada prügiladirektiivi täiendavaid lisameetmeid.
Given the poor implementation of the goal of diversion of bio-waste from landfills by Member States, it is clear that additional measures need to be introduced to complement the Landfill Directive.
Biojäätmete käitlus tulevikus
The future of bio-waste management
Biojäätmete käitluse eridirektiiv oleks jäätmete raamdirektiivist tulenevate põhimõtete rakendamise ning muude jäätmekäitlust üldiselt reguleerivate direktiivide oluline tugisammas.
A specific directive for bio-waste management would be a key pillar for the implementation of the principles arising from the Waste Framework Directive and other directives relating to waste management in general.
Kõige kasumlikuma käitlusmeetodi kohustuslikuks muutmine ei ole soovitav, sest arvestada tuleb suure hulga muutujate ja kohalike oludega.
It is not desirable to impose the most beneficial management option, since there are a large number of variables and local considerations that need to be taken into account.
Lisaks sellele ei tohiks ohtu seada liikmesriikide juba tehtud investeeringuid.
Furthermore, the investments already made by the Member States should not be jeopardized.
Biojäätmete käitlust käsitlev direktiiv peaks seetõttu võimaldama teatavat paindlikkust, et keskkonnaalasest ja majanduslikust seisukohast parima lahenduse saaks kindlaks määrata kohalikul tasandil.
A directive on the management of bio-waste should therefore allow a degree of flexibility so that the best solution from an environmental and economic point of view can be identified locally.
Sellele vaatamata on uute investeeringute suunamiseks otsustavalt tähtis kehtestada keskkonnaalased lähenemiskriteeriumid.
Nevertheless, the establishment of standards for environmental convergence in this area are crucial to direct new investments.
Muuhulgas tuleks tegelda biojäätmete liigiti kogumisega, sest biojäätmete eraldamine muudest jäätmetest võib aidata vältida saastumist ning saavutada kõrgekvaliteedilise komposti saamise eesmärki, tagada kvaliteetsed materjalid biojäätmete ringlussevõtuks ning parandada energiakasutust.
One of the directions should be taken towards the separate collection of bio-waste to the extent that the separation of bio-waste from other waste streams can prevent contamination and promote the objective of obtaining a high quality compost, provide materials quality for the recycling of bio-waste and improve efficiency of energy recovery.
Biojäätmete liigiti kogumine peaks seetõttu olema kohustuslik.
Separate collection should therefore be mandatory.
Liikmesriigid tuleks siiski sellest kohustusest vabastada, kui selle täitmine ei ole teostatav ega keskkonnaalasest ja majanduslikust seisukohast parim lahendus (näiteks juhul, kui jäätmete liigiti kogumise logistika ei takista biojäätmete saastumist, või jäätmete liigiti kogumise infrastruktuuri loomine ei ole maa- või hõredalt asustatud piirkondades keskkonnakaitset arvestades põhjendatud).
The Member States could nevertheless be exempted from this obligation where it is not viable or not the best option from the environmental and economic point of view (for example where the logistics of separate collection do not make it possible to prevent bio-waste from being contaminated, or where the imposition of a separate collection infrastructure is not environmentally justified in rural or sparsely populated areas).
Biojäätmete reguleerimine on lisaks keskkonnakaitsele oluline ka siseturu toimimise seisukohast, sest praegu tekib ELis olukord, kus biojäätmetest toodetud komposti käsitatakse ühes kohas jäätmetena ning teises kohas tootena.
The importance of bio-waste regulation is not only of environmental relevance but also relevant for the internal market functioning, since we now have situations where compost produced from bio-waste may be regarded as waste in one place and as a product in another.
Ka selles valdkonnas on biojäätmete eridirektiivi abil vaja liikmesriikide poliitikat ühtlustada.
Here too the Member States' policies need to be harmonised through a specific directive on bio-waste.