natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tõhustatud koostöö peab ühendama vähemalt üheksat liikmesriiki ja nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, välja arvatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes, kus jääb endiselt nõutavaks ühehäälsus (praegu tõhustatud koostööd selles valdkonnas ei rakendata).
Enhanced cooperation must bring together at least nine Member States, with the Council acting by a qualified majority except in common foreign and security policy matters, where unanimity will continue to be required (enhanced cooperation is currently banned in this area).
Lisaks sellele suurendab tõhustatud koostöö sisseseadmise otsuse demokraatlikku seaduslikkust nõue saavutada parlamendi nõusolek (välja arvatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes).
Furthermore, the requirement that Parliament's consent should be sought (except in common foreign and security policy matters) will enhance the democratic legitimacy of the decision to establish such cooperation.
6) Lõpuks on rahuldav edusamm ka see, et uues lepingus on säilitatud konvendi välja pakutud üleminekuklausel (passerelle), mis võimaldas tõhustatud koostöö mehhanismi puhul üle minna kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisele ehk tavalisele seadusandlikule menetlusele.
(6) Lastly, the fact that the new Treaty has retained a ‘bridging clause’, as proposed by the Convention, allowing a switch to qualified majority voting or the ordinary legislative procedure within the enhanced cooperation mechanism, is also a satisfactory development.
7) Samuti tuleb märkida, et Lissaboni lepinguga muudetakse Euroopa Liidu laienemisprotsessiga seotud sätteid – selles sätestatakse, et igasugustest uutest ühinemistaotlustest teatatakse Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele ning osutatakse otseselt „Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud kõlblikkuskriteeriumidele” (mida praegu nimetatakse Kopenhaageni kriteeriumideks).
(7) It should also be noted that the Treaty of Lisbon amends the provisions governing the procedure for the enlargement of the Union, specifying that the EP and the national parliaments should be informed of any new application for accession and making explicit reference to the 'eligibility criteria approved by the European Council' (currently known as the 'Copenhagen criteria'), which must be taken into account when the Council takes its decision, unanimously as at present, after the EP has given its consent by a majority of its component Members.
Muidugi tuleb tunnistada, et isegi konkreetsete sätete puudumisel oli selline samm lubatav juba vastavalt rahvusvahelisele lepinguõigusele.
Admittedly even in the absence of any specific provisions such a move was anyway already permissible under international treaty law.
Asjaolu, et väljaastumine on nüüd EL lepinguga selgesõnaliselt ette nähtud, kehtestab üksikasjaliku korra sellises olukorras käitumiseks ja annab selgesti teada, et ükski liikmesriik ei ole kohustatud Euroopa projektis jätkama, kui liikmesriigi rahvas ei soovi enam osaleda.
However, the fact that withdrawal is now explicitly provided for in the TEU, which lays down detailed arrangements for dealing with such a situation, sends out the clear message that no Member State is obliged to continue its involvement in the European project if it no longer wishes to be involved.
Koos tõhustatud ja struktureeritud koostöö sätetega näitab see selgelt, et liidus ja selle poliitika edendamises osalemine on miski, mille üle tuleb otsustada vabalt ja tõelise poliitilise tahte kohaselt.
When taken together with the provisions on enhanced and structured cooperation, this clearly demonstrates that involvement in the Union and in the furtherance of its policies is something that must be chosen freely on the basis of a genuine political commitment.
Uue lepingu jõustumine
Entry into force of the new Treaty
Kuivõrd uue lepingu näol on tegemist kehtivaid lepinguid muutva traditsioonilise muutmislepinguga, mis jätab need lepingud muudetud kujul ka edaspidi kehtima ning selle eesmärk ei ole kehtivaid lepinguid tervikuna kehtetuks tunnistada ega asendada, kohaldatakse lepingu jõustumiseks tavalist uute lepingute jõustumise korda.
Since the new Treaty continues the tradition of treaties amending treaties already in force, and which will continue to exist in amended form, and since it does not seek to repeal and replace the current Treaties in their entirety, the rules governing its entry into force are those customarily applied in such cases.
Nii nähakse Lissaboni lepingu enda artikli 6 punktis 2 ette, et leping jõustub 1. jaanuaril 2009, kui kõik ratifitseerimisdokumendid on esitatud või muul juhul viimase ratifitseerimisdokumendi esitamisele järgneva kuu esimesel päeval.
Accordingly, the Treaty of Lisbon itself provides (Article 6(2)) for its entry into force on 1 January 2009, if all the ratification instruments have been deposited by that date, or, failing that, on the first day of the month following the deposit of the final ratification instrument.
Üleminekusätteid käsitlevas protokollis (nr 10) nähakse ette vajalikud kohandamismeetmed üleminekuperioodi jooksul.
The protocol (No 10) concerning the transitional provisions provides for any adjustments which may be required during the transitional period.
Üldine hinnang
Overall assessment/recommendation to approve the new Treaty
Eespool öeldut arvestades peab põhiseaduskomisjoni üldarvamus 2007. aasta oktoobris töö lõpetanud VVK tulemustest olema kindlalt soodne.
In the light of the preceding analysis, the Committee on Constitutional Affairs' overall assessment of the outcome of the IGC which completed its work in October 2007 and the Treaty of Lisbon can only be resolutely positive.
Mis kõige tähtsam – see võimaldas Euroopal üle saada ülimalt murettekitavast seisakust.
First and foremost, it enabled Europe to overcome the extremely worrying impasse in which it found itself.
Lepingu vastuvõtmine annab võimaluse jätkata ratifitseerimisprotsessi Prantsusmaal ja Madalmaades ning lihtsustab parlamentaarse meetodi kasutamist uue teksti jõustamiseks.
Its adoption will clear the way for a resumption of the ratification process in France and the Netherlands and will facilitate the use of the parliamentary method with a view to bringing the new text into force.
Loomulikult on tegemist kompromissiga, mis toob parlamendi arvates kaasa valusaid järeleandmisi: põhiseaduse idee ja põhiseaduse lepingu teatud elementide väljajätmine, teiste aspektide jõustumise kahetsusväärne edasilükkamine ja erimeetmeid mõne liikmesriigi palvete rahuldamiseks.
Of course, the new Treaty is a compromise, one involving concessions which are difficult for Parliament to accept: the abandonment of the very idea of a Constitution and of certain provisions laid down in the Constitution; regrettable postponements of the entry into force of certain provisions and specific measures to satisfy the demands of a few Member States.
See oli poliitiline hind, mida tuli maksta väljumaks kriisiolukorrast, kuhu Prantsusmaa ja Madalmaade „ei” oli liidu viinud.
This was the political price to be paid to find a way out of the crisis into which the 'no' votes in the French and Dutch referendums had plunged Europe.
Eelkõige tugevdab uus leping Euroopa Liidu sisest demokraatiat, soodustab tõhusamat otsustamist, tagab teatava selguse selles suhtes, kes liidus mida teeb, ning selgitab ühelt poolt liidule ja teiselt poolt liikmesriikidele antud pädevust.
Above all, however, the new Treaty enhances democracy in the European Union, fosters more effective decision-making and clarifies to some extent who does what in the Union and the competences allocated to the Union, on the one hand, and to the Member States, on the other.
Kaasraportöör Íñigo Méndez de Vigo täiendavad kaalutlused
Additional remarks by Íñigo Méndez de Vigo, co-rapporteur
Valitsustevaheline lähenemine aluslepingute läbivaatamisele on taas kord ilmutanud oma piire.
The intergovernmental approach to Treaty revision has once again shown its limitations.
Põhiseaduse lepinguga võrreldes ei ole toimunud ühtegi sisulist edasiminekut, samas on palju välja jäetud.
Not a single substantive step forward has been made with respect to the Constitutional Treaty, while much has been removed.
Meelsus oli selline, et pigem taheti kärpida kui luua.
In short, the instinct was to cut rather than to create.
Veelgi enam – saavutatud kompromissidesse ilmselge põlastusega suhtudes õnnestus mõnel valitsusel varasemad kokkulepped tühistada ja kindlustada oma isiklike huvidega paremini sobivad erandid või eritõlgendused.
What is more, with manifest disdain for the compromises reached, some governments have succeeded in unravelling earlier agreements and securing special exemptions or interpretations that fit in with their own interests.
Parim näide sellest on leppimine Tony Blairi juhitud Ühendkuningriigi valitsuse esitatud tingimustega.
The prime example of this is the acceptance of the 'red lines' set out by Tony Blair's UK Government.
Riigijuhtide nägemuse ja ambitsioonide puudulikkus seoses Euroopaga ei ole kunagi varem sedavõrd ilmne olnud ning Lissaboni leping peegeldab selgelt argust ja isegi usaldamatust liidu ja selle institutsioonide suhtes.
The lack of vision and ambition shown by national leaders in the European arena has never been so obvious, and the Lisbon Treaty is a clear reflection of a feeling of diffidence towards – and even downright mistrust of – the Union and its institutions.
Seetõttu ei ole üllatus, et paljud eurooplased on põhiseaduse lepingu saatusest nähtavalt kohkunud, ent kohkumus on sarnane sellele, mida tundis Altiero Spinelli, kui ta võrdles Euroopa Parlamendis vastu võetud Euroopa Liidu lepingut nõukogus vastu võetud ühtse aktiga.
It is therefore no surprise that many Europeans are visibly dismayed at the fate of the Constitutional Treaty – a dismay similar to that felt by Altiero Spinelli when he compared the Treaty on European Union adopted by the European Parliament with the Single Act adopted by the Council.
Sellegipoolest tuleb märkida, et paljud tolles projektis esitatud sammud on tänaseks kehtivad.
It must be said, however, that many of the advances contained in that draft are today in force.
Midagi sarnast juhtub ka Lissaboni lepingu jõustudes: põhiseaduse lepingus sätestatud uuendused moodustavad osa ühenduse esmasest õigusest.
Something similar will happen when the Lisbon Treaty enters into force: the advances brought by the Constitutional Treaty will form part of Community primary law.
Kui see hetk kätte jõuab, peame hästi ära kasutama lepingu institutsionaalseid sätteid ja potentsiaali ning konkretiseerima selle vahendid, et muuta liit osaks Euroopa kodanike igapäevaelust.
When that moment comes, we will need to make good use of the Treaty's institutional provisions and its potential and to flesh out its instruments in order to make the Union a more integral part of the daily lives of European citizens.
Euroopa peab vastama terrorismist ja tuumarelva levikust tulenevatele üha suurenevatele strateegilistele ohtudele ning globaliseerumisest ja tehnoloogia revolutsioonist tingitud uuele olukorrale maailmas.
Europe will need to face up to the growing strategic threats posed by terrorism and nuclear proliferation and to the new world situation created by globalisation and the technological revolution.
Väljakutsete mõõtmeid arvestades ei saa Euroopa pead liiva alla peita: kui ei aidata kaasa majanduskasvu suurendamisele, turureformile ja konkurentsivõime kasvule, ei ole võimalik edukalt konkureerida Ameerika Ühendriikide majanduse ning Hiina ja India sugustest riikidest puhuvate uute tuultega.
Given the scale of the challenges facing it, Europe cannot bury its head in the sand: unless it throws its weight behind economic growth, market reform and greater competitiveness, it will be unable successfully to face up to the might of the US economy and the new winds blowing from countries such as China and India.
Liit peab lähtuma eurooplasi ühendavatest põhimõtetest ja väärtusest ning kaitsma sotsiaalmudelit, millel vaatamata kõikidele probleemidele on siiski lugematuid eeliseid.
The Union must rally around the principles and values that unite Europeans and must stand as the guardian of a social model that, for all its imperfections, has countless advantages.
Nagu püha Augustinus võiks öelda: üksinda olen väärt vähe, teistega võrreldes aga väga palju.
As Saint Augustine might say: 'taken in isolation, I am worth very little; in comparison to others, a great deal'.
Euroopa peab tegelema ka naabrussuhete küsimusega.
Europe will also need to address the issue of neighbourly relations.
Lissaboni lepingus on olemas vajalik õiguslik raamistik selle valdkonna reguleerimiseks, mis on lähedalt seotud liidu piiride küsimusega.
The Treaty of Lisbon provides us with the necessary legal basis in this area, which is closely linked with the issue of the Union's boundaries.
Ehkki see jäeti Lissaboni lepingust välja, peaks põhiseaduses sätestatud moto „Ühinenud mitmekesisuses” juhtima ELi tema pingutustes rahva harimisel meie ajaloolise pärandi kohta ja selle kaitsmisel.
Although no longer to be found in the Lisbon Treaty, the Constitutional Treaty's motto 'Unity in Diversity' should serve to guide the EU in its efforts to educate people about and protect our historical heritage.
Euroopa peab leidma uued valitsemisvormid, mis tagavad üldsuse suurema kaasamise Euroopa küsimustesse, sealhulgas ulatuslikuma arutleva demokraatia kohalikul tasandil, e-demokraatia, eelarve koostamises osalemise ja vaidluste lahendamise vahenduse.
Europe needs to explore new forms of governance that will ensure greater public engagement with European issues, including more deliberative democracy at local level, e-democracy, participatory budgeting and arbitration to settle disputes.
Lisaks peab põhjaliku arutelu keskmes olema majandusjuhtimine, eelkõige suhted eurorühma ja Euroopa Keskpanga vahel, et lõpetada üha sagenevad dialektilised vaidlused.
Furthermore, economic governance, with particular reference to relations between the Eurogroup and the European Central Bank, needs to be the focus of an in-depth debate aimed at putting an end to the dialectical skirmishes that are becoming increasingly common.
Peame endale teadvustama, et 27 liikmesriigil on raske üheskoos edasi liikuda.
We must be aware of the fact that it will be difficult for all 27 Member States to move forward together.
Kui liit tahab oma eesmärke saavutada, ei saa Euroopa konvoi seilata kõige aeglasema laeva tempos.
If the Union is to achieve its goals, the European convoy cannot sail at the speed of the slowest ship.
Seetõttu on tulevikus vaja paremini ära kasutada tõhustatud koostööd.
Greater use will therefore need to be made of enhanced cooperation in the future.
Euroopa ei tohi ja ei saa endale lubada enesessesulgumist, vaevelda oma kriisides ja eeldada, et maailm peatub piisavalt pikalt, et Euroopa saaks kõikides kahtlustes ja kõhklustes selgusele jõuda.
Europe must not – and cannot – allow itself to indulge in introspection, to wallow in its own crises and expect the world simply to stop long enough for it to sort out its doubts and hesitancy.
Oma tegevuse korrastamiseks saab Euroopa nüüd toetuda Lissaboni lepingule ja sellest tingitud edusammudele.
However, in order to set its house in order, Europe can now rely on the Lisbon Treaty and the advances it brings.
Leping on ainus tulevikulootus, sest Euroopa integratsioon on protsess, mida – nagu Paul Vapéry ütles luuletuste kohta – ei lõppe kunagi, see ainult jäetakse pooleli.
The Treaty represents the one and only path of hope for the future, because European integration is a process that, as Paul Valéry said of poems, is 'never finished, only abandoned'.
Parlamendil on sel teel suunanäitajaks.
And it will be Parliament that leads the way along that path.
LISA 1: Liidu pädevus
ANNEX 1: The competences of the Union
Euroopa Liidu toimimise lepingus nimetatakse ka ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning majandus- ja tööhõivepoliitika kooskõlastamist, mis ei kuulu nende eripära arvestades selle tabeli kolme kategooria alla.
The TFEU also refers to the common foreign and security policy and the coordination of economic and employment policies , which, because of their specific nature, do not come under any of the three categories in this table.
Veergudes allajoonitud on pädevusvaldkonnad, mille osas ei ole praegu asutamislepingutes ühtki sätet, kuid milles liit on juba tegutsenud, toetudes eelkõige siseturgu käsitlevatele sätetele või EÜ asutamislepingu artiklile 308.
The areas of competence underlined in each of the columns are areas for which there are currently no specific provisions in the Treaties but in which the Union has already taken action, in particular using the provisions relating to the internal market or Article 308 TEC.
Pädevuse liik
Type of competence
(täielik loetelu)
(full list)
Lisaks nimetatud pädevustele on liidul ainupädevus ka rahvusvaheliste kokkulepete sõlmimise osas, kui see on ette nähtud liidu õigusaktis, mis on vajalik selleks, et liit saaks rakendada oma sisemist pädevust, või kui see võib mõjutada ühenduse eeskirju või muuta nende toimet.
In addition to these competences, the Union also high as an exclusive competence for the conclusion of international agreements when this is provided for in a legislative act of the Union, when it is necessary to enable the Union to exercise its internal competence or when it is likely to affect common rules or adversely affect their scope.
(osaline loetelu)
(non-exhaustive list)
Vaatamata asjaolule, et selles veerus kaldkirjas märgitud poliitikavaldkondi käsitletakse põhiseaduse artiklis I4, mis puudutab jagatud pädevust, on tegemist sektoritega, milles liidu tegevus ei takista riikliku pädevuse rakendamist.
Although the TFEU deals with the policies indicated in italics in this column in the article relating to shared competences, they are sectors in which Union action does not have the effect of preventing the exercise of national competences.
Juriidiliselt siduvaid akte võib vastu võtta ainult liit; liikmesriigid võivad seda teha ainult liidu volitusel või liidu õigusaktide rakendamiseks
Only the Union can adopt legally binding acts; the Member States cannot intervene unless authorised to do so by the Union, or to implement measures taken by the latter.
Nii liit kui ka liikmesriigid võivad vastu võtta juriidiliselt siduvaid akte; liikmesriigid teostavad oma pädevust ainult niivõrd, kuivõrd liit ei ole oma pädevust teostanud
The Union and the Member States can adopt legally binding acts, the Member States being able to do so insofar as the Union has not done so.
Liit võib meetmeid võtta ainult liikmesriikide tegevuse toetamiseks (eelkõige finantssekkumise kaudu); liidu juriidiliselt siduvad aktid ei kohusta liikmesriike oma õigus- või haldusnorme muutma
The Union can intervene only to support action by Member States (primarily through financial contributions); it may legislate but not harmonise national legislation and regulations.
Siseturu toimimiseks vajalike konkurentsieeskirjade kehtestamine
Establishing competition rules required for operation of the internal market
Liikmesriikide, kus on käibel euro, rahapoliitika
Monetary policy for Member States whose currency is the euro
Mere bioloogiliste ressursside kaitse kalanduspoliitika raames
Conservation of the biological resources of the sea under the fisheries policy
Ühine kaubanduspoliitika
Common commercial policy
Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus
Economic, social and territorial cohesion
Põllumajandus ja kalandust (erandiks on mere bioloogiliste ressursside kaitse)
Agriculture and fisheries (excluding conservation of the biological resources of the sea)
Üleeuroopalised võrgud
TransEuropean networks
Vabadusel, turvalisusel ja õigsusel rajanev ala
Area of freedom, security and justice
Ühised ohutusprobleemid rahvatervise küsimustes
Common safety concerns in the public health sphere
Teadusuuringud ja tehnolooga arendamine
Research and technological development
Inimeste tervise kaitse ja parandamine
Protection and improvement of human health
LISA 2: Uued kvalifitseeritud häälteenamust nõudvad valdkonnad
ANNEX 2: New cases of qualified majority voting
I - Olemasolevad õiguslikud alused, mille suhtes kohaldatakse kvalifitseeritud häälteenamust
I - Existing legal bases which move to qualified majority voting
[Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite esimesena viidatud numbrid on need, mis Lissaboni lepingus säilisid ; kandilistes sulgudes on numbrid, mida need artiklid hakkavad kandma tulevikus aluslepingute konsolideeritud versioonis (vastavalt Lissaboni lepingule lisatud tabelile); sulgudes ja kaldkirjas on praegune menetlus]
[the numbers of the articles in the TEU and TFEU indicated first refer to those given in the Treaty of Lisbon; the numbers in [...] are those the articles will have in a future consolidated version of the Treaties (in accordance with the table annexed to the Treaty of Lisbon); the current procedure is indicated in brackets in italics]
ELi lepingu artikli 9c [16] lõige 3 ja ELi toimimise lepingu artikli 201 [236] punkt b: Nõukogu eesistumine – Euroopa Ülemkogu otsus, ilma komisjoni ettepanekuta (EÜ asutamislepingu artikkel 203 – nõukogu otsustab ühehäälselt )
Art. 9 [16], paragraph 3, TEU and Art. 201b [236], paragraph (b), TFEU: Order of Presidencies of the Council – decision of European Council, without a Commission proposal (Art. 203 TEC – Council decides unanimously)
ELi toimimise lepingu artikkel 42 [48]: töötajate liikumisvabadus, sotsiaalkindlustus – seadusandlik tavamenetlus
Art. 42 [48] TFEU: free movement of workers, social benefits – ordinary legislative procedure
Nimetatud menetlusega kaasneb „hädapiduri” mehhanism, mida kohaldatakse juhul, kui liikmesriigi arvates kõnealused meetmed „mõjutavad tema sotsiaalkindlustussüsteemi põhiaspekte, sealhulgas selle ulatust, maksumust või finantsstruktuuri, või mõjutavad need selle süsteemi finantstasakaalu”.
This procedure has an 'emergency brake' mechanism: where a Member State considers that the measures concerned 'would affect fundamental aspects of its social security system, including its scope, cost or financial structure, or would affect the financial balance of that system', it may request that the matter be referred to the European Council (thus automatically suspending the legislative procedure).
( EÜ asutamislepingu artikkel 42 – kaasotsustamismenetlus – nõukogu otsustab ühehäälselt )
(Art. 42 TEC: codecision – Council acts unanimously)
ELi toimimise lepingu artikli 47 [53] lõige 1: asutamisvabadus, füüsiliste isikute kutsealale pääsemine – seadusandlik tavamenetlus, kui sellega antavate direktiivide rakendamiseks tuleb vähemalt ühes liikmesriigis muuta seadusega kehtestatud põhimõtteid ( EÜ asutamislepingu artikli 47 lõige 2 – kaasotsustamismenetlus – nõukogu otsustab ühehäälselt )
Art. 47 [53], paragraph 1, TFEU: freedom of establishment, taking-up and pursuit of activities as self-employed persons – ordinary legislative procedure when the implementation of the relevant directives involves a change in the legislative principles in a Member State (Art. 47, paragraph 2, TEC: codecision – Council acts unanimously)
ELi toimimise lepingu artikkel 61g [74]: halduskoostöö vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames – nõukogu määrus, pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ( EÜ asutamislepingu artikkel 66 ja ELi lepingu artikli 34 lõige 1: EÜ asutamislepingu artikli 67 lõigetes 1 ja 2 sätestatud menetlus: nõukogu otsustab ühehäälselt pärast konsulteerimist Euroopa parlamendiga – nõukogu võib otsustada ühehäälselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga minna üle kvalifitseeritud häälteenamusele)
Art. 61 G [74] TFEU: administrative cooperation in the area of freedom, security and justice – Council regulation, consultation of EP (Art. 66 TEC and Art. 34, paragraph 1, TEU: procedure laid down in Art. 67, paragraphs 1 and 2, TEC: unanimity in Council after consulting EP – Council may decide unanimously, after consulting EP, to move to qualified majority voting)