natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Teine kaubanduse kaitsemeetmete oluline küsimus on juurdepääs uurimisele.
Another crucial trade defence issue is access to the investigations themselves.
Statistilised andmed näitavad, et kõige suurem osa dumpinguvastaseid kaebusi puudutab suuri majandusrühmitisi või sektoreid, milles tegutseb vähe ettevõtjaid.
The figures show that most anti-dumping cases concern large industrial groups or sectors with few companies.
Seega jäävad Euroopa majanduse esmatähtsad sektorid WTO kokkulepetega tagatavast kaitsest ilma.
Industrial sectors that are of prime importance to the European economy are thus excluded from this protection afforded to them by WTO agreements.
Olukord peab muutuma.
This must change.
Esmajärjekorras tuleb läbi vaadata "ühenduse kogutoodangu osa" mõiste, vähendades kaebuse esitamise künnist (praegu 5 % ühenduse kogutoodangust) ning lubada kutseliitudel, kuhu kuulub palju VKEsid, esindada neid ametlikult komisjonis.
First of all, the ‘proportion of total Community production’ concept must be reviewed with a view to lowering the threshold for complaints (currently at 25% of Community production) and professional associations in sectors with a strong SME presence should be allowed to represent them officially before the Commission.
Lisaks sellele on väga oluline vähendada komisjoni poolt kaebuse ettevalmistavas järgus nõutava teabe hulka ning hoiduda olukorra tekitamisest, kus ettevõtjatel tuleb asendada uurimisasutust ning koguda konfidentsiaalset infot, mida selle olemuse tõttu on väga raske saada.
It is also essential that the mass of information requested by the Commission during the preparation of complaints be significantly reduced and that industry is not asked to replace the investigating authority in identifying confidential information which, by its very nature, is extremely difficult to obtain.
Mis puudutab kolmandate riikide poolt Euroopa VKEde vastu esitatud kaubanduse kaitsemeetmetega seotud juhtumeid, siis raportöör on arvamusel, et komisjon peab jõuliselt astuma vastu sellisele tavale, millel ei ole kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt mingit põhjendust ning mis kahjustavad tõsiselt VKEsid.
As regards trade defence cases initiated by third countries against European SMEs, the rapporteur considers that the Commission should react with renewed vigour against such practices, which are incompatible with existing international agreements and cause serious damage to SMEs.
Intellektuaalomand ja päritolu märkimine
Intellectual property and origin marking
Euroopa ettevõtjate intellektuaalomandiõiguste rikkumiste arv on viimaste aastate jooksul hüppeliselt kasvanud nii ELis kui väljaspool liitu.
Violations of intellectual property rights against European companies have grown exponentially in recent years both inside and outside the EU.
Võltsimine ei ole nähtus, mis puudutab vaid kuulsaid marke, vaid ka paljusid VKEsid, mis vähendab nende arengut ja ekspordisuutlikkust.
Counterfeiting affects not only major brand names but also many SMEs and limits their capacity to develop and export.
Kuigi teatavad võltsingud on toodetud ühenduses, pärineb suurem osa neist riikidest, mis ei kuulu ELi.
Although some counterfeit goods are produced in the Community, most come from non-EU countries.
Võltsingud tekitavad sageli korvamatut kahju ettevõtjatele, kellel ei ole enda kaitsmiseks selliseid vahendeid nagu rahvusvahelistel luksuskaupade tootjatel.
Counterfeiting often causes irreparable damage to such companies, which do not have the same resources as luxury multinationals to defend themselves appropriately.
Seega tuleb tugevdada mitte ainult väikeste ettevõtjate õiguste kaitset Euroopas, vaid ka eeskätt sellistes riikides nagu Hiina, kus võltsimine on laialt levinud.
Measures must therefore be taken to step up the protection of IP rights, not only in Europe but especially in countries such as China, where the problem of counterfeiting is more deep-rooted.
VKEdele peaks sellest tulenevalt tagama suurema poliitilise ja diplomaatilise toetuse ning teatavatel juhtudel andma ka juriidilist ja rahalist abi, et nad suudaksid toime tulla suurte kuludega, mida toob kohtuprotsess kolmandates riikides.
In this connection, SMEs should be guaranteed more effective political and diplomatic support and, in some cases, legal and financial aid to cover the considerable costs which legal action in a third country entails.
EL ja liikmesriigid peaksid kiiresti sekkuma ka kohalike ametiasutuste tegevusse, et veenda neid paremini järgima intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIP-leping) ning väikeettevõtjaid kaitsvaid siseriiklike õigusakte.
The EU and its Member States should also intervene rapidly with local authorities to persuade them to comply more strictly with the TRIPS agreement and national IP standards.
Samuti oleks soovitav seada sisse väljaspool Euroopat pärinevate toodete päritolu märkimise süsteem, mis võimaldaks huvitatud sektoritel, mis koosnevad peamiselt VKEdest, väärtustada oma toodangu Euroopa päritolu, mida Euroopa ja teiste riikide tarbijad sageli peavad ohutuse ja kõrgendatud tootmisstandardite järgimise tagatiseks.
Similarly, a system of origin marking of products from non-European countries should be introduced to enable the sectors concerned, generally made up of SMEs, to promote the European origin of their products, which is often seen by European and international consumers as a guarantee of safety and respect for production standards.
Kolmandate riikide turgudele pääsu strateegia
The third-country market access strategy
Teatise "Globaalne Euroopa" kõnesolevat aspekti on juba rahvusvahelise kaubanduse komisjon käsitlenud oma eelmise aasta raportis, mille järeldused on ka siinjuures täiesti kohased.
This aspect of the Global Europe communication has already been analysed in a report produced by the INTA Committee last year, whose conclusions we fully share.
VKEde osas tuleks lisaks teavitamise parandamisele kolmandates riikides ekspordi tõrjeks kasutatavatest mittetariifsetest tõketest samuti ratsionaliseerida turulepääsu käsitlevat andmebaasi, et muuta see kergemini kättesaadavaks eelkõige VKEdele.
As regards SMEs, in addition to improving the circulation of information on non-tariff barriers used by third countries to discourage imports, steps should be taken to rationalise the Market Access Data Base to ensure that it can be more easily accessed by SMEs operators.
VKEdele mõeldud veebilehe jaotise loomine ning kogu veebilehe tõlkimine kõikidesse ELi ametlikesse keeltesse oleks vajalik, et tagada selle võrdne kättesaadavus kõigile Euroopa ettevõtjatele.
Sections devoted to SMEs should also be set up and the website should be fully translated into all EU official languages to guarantee equal access for all European economic operators.
Lõpetuseks oleks soovitav, et turulepääsu rühma, mille komisjon kohustus moodustama kõigi peamiste delegatsioonide juurde, kuuluks ka üks VKEde probleemidega tegelev isik.
Finally, it is proposed that the Market Access Teams set up by the Commission in its principal delegations should include an official specifically responsible for monitoring SME issues.
Raskused, mis on viimastel aastatel põhjustanud viivitusi mitmepoolsete kokklepete sõlmimisel, on avanud tee uut tüüpi kahepoolsete vabakaubanduslepingute sõlmimisele ning nende üle on praegu käimas läbirääkimised.
The problems which delayed the conclusion of multilateral agreements in recent years have opened the way to a new generation of bilateral free trade agreements which are currently being negotiated.
Komisjon peaks sellega seoses hindama suure tähelepanuga mõju, mida sellised lepingud võivad avaldada VKEdele nii ELis kui ka kolmandate riikide turgudel.
In this connection, the Commission should devote increasing attention to assessing the impact which such agreements are likely to have on SMEs in the EU and on third country markets.
Seepärast peaks komisjon hoiduma selliste kokkulepete sõlmimisest, mis ei ole soodsad Euroopa majandusele üldiselt ja eeskätt VKEdele ning viiksid ühepoolsetele järeleandmistele ilma piisavate pakkumisteta teiselt osapoolelt, välja arvatud juhtudel, kui on tegemist vähem arenenud riikidega, kelle suhtes ei kohaldata rangelt majanduslikke kriteeriume.
The Commission should therefore refrain from concluding agreements that are not favourable to the European economy in general and to SMEs in particular and that result in unilateral concessions which are not adequately counterbalanced by similar offers, except in the case of less developed countries, where criteria are applied that are not strictly economic.
Lisaks sellele tuleb komisjonil tagada kõnealuste lepingute pidev järelevalve ning kiirelt sekkuda, kui osapooled ei täida kokkulepitud kohustusi.
The Commission should also guarantee permanent monitoring of such agreements and should intervene promptly in the event of the other party not complying with its obligations.
Kaubanduse lihtsustamine
Trade facilitation
Kaubanduse lihtsustamise puhul peetakse silmas kõiki raskusi, millega ettevõtjad võivad kokku puutuda, kui nad soovivad eksportida kaupu teatavatele turgudele.
Trade facilitation refers to all the difficulties which trade operators encounter when seeking to export to certain markets.
Kõnesolevad raskused (liiga palju nõutavaid dokumente, põhjendamatult keerukad tolliprotseduurid ja muud bürokraatlikud takistused) kujutavad reaalset probleemi Euroopa majandusele ja eeskätt VKEdele.
Such difficulties (requests for excessive documentation, unjustifiably burdensome customs procedures and other bureaucratic delays) are a genuine problem for European industry and, in particular for SMEs.
Nendega seotud kulud moodustavad 15 % EList eksporditavate kaupade väärtusest.
It is estimated that their cost amounts to up to 15% of the value of goods exported by the EU.
Komisjoni seonduvad algatused on paljutõotavad, kuid need ei ole veel võimaldanud VKEde tegelikku olukorda parandada.
Commission initiatives in this area, though promising, have not yet brought about any real improvement for SMEs.
Seepärast peaks komisjon koos kaubanduspartneritega selle probleemiga viivitamata tegelema nii kahe- kui ka mitmepoolselt ning võtma sobivaid vastumeetmeid juhul, kui kokkulepitud paranduste elluviimisel esineb pidevaid ja põhjendamatuid viivitusi.
The Commission should therefore discuss the matter without delay with its bilateral and multilateral trade partners and take appropriate countermeasures against any persistent and unjustified delays in the implementation of agreed improvements.
Riigihanked on Euroopa majanduse üks perspektiivikamaid sektoreid.
Tenders are one of the most promising economic sectors for the European economy.
Euroopa majandusel on selles sektoris reaalne kasvupotentsiaal, kuid selles osas esineb pidevalt raskusi paljudes kolmandates riikides, kes keelduvad andmast Euroopa ettevõtjatele võrdväärset juurdepääsu oma hankemenetlustele, mis on tihti vähe läbipaistvad ja ei taga samaväärset kohtlemist.
European industry has a real growth potential in this sector but is faced with ongoing difficulties in many third countries which are refusing to guarantee European companies similar access to their tender procedures, which often lack transparency and fairness.
Võttes arvesse, et selle valkdonna suhtes kehtib WTO erikokkulepe, on täiesti selge, et ilma ELi otsustavate algatusteta ei ole võimalik praeguses kaubandusraamistikus tagada Euroopa ettevõtjatele täiesti võrdseid õigusi.
Even where the matter is regulated by a relevant WTO agreement, it will be impossible to guarantee full equality of rights for European undertakings in the current trade set-up without decisions at EU level.
Mis puudutab Euroopa riigihankeid, siis on igati tervitatav komisjoni ettepanek kohaldada piiranguid riikide suhtes, kes ei anna juurdepääsu oma riigihangetele.
The Commission proposal to apply targeted restrictions to European tenders for countries which do not provide access to their own tender procedures is undoubtedly welcome and a positive step for SMEs.
Komisjon peaks Euroopa Parlamendile andma aru tulemuste kohta, mis selles valdkonnas on seni saavutatud, samuti meetmete kohta, mida komisjon kavatseb võtta, et saavutada Euroopa VKEdele parem juurdepääs kolmandate riikide riigihangetele.
In this connection, the Commission should inform Parliament of the results so far achieved and what initiatives it will take to ensure that European SMEs are given easier access to third-country tender procedures.
Päritolunimetus ja põllumajandus
Designations of origin and agriculture
Järkjärgulist liberaliseerimist silmas pidades tuleb suurendada põllumajanduslike toiduainete konkurentsivõimet ning kaitsta Euroopa põllumajandustootmise võrgustikku, mis koosneb pea täielikult VKEdest.
Against a background of gradual liberalisation, we need to strengthen the competitiveness of agri-foodstuffs and protect the European agricultural fabric, made up almost entirely of SMEs.
Lisaks sellele on raportöör seisukohal, et Euroopas veel säilinud tariifsete tõkete edasise kaotamisega peab kaasnema ELi peamiste koostööpartnerite põllumajandusturgude liberaliseerimine, mis muidugi ei kehti arengumaade suhtes.
Any future removal of the remaining tariff-based forms of protection in Europe should take place in the context of the liberalisation of agricultural markets in the EU’s main partner countries, with the obvious exception of developing countries.
Seega on vaja tagada Euroopa päritolunimetuste parem kaitse ning hoida ära sellise olukorra teke, kus tooteid, mis kannavad nimetusi, nagu Parma sink ( Prociutto di Parma) , ei ole enam võimalik turustada Kanadas või Mehhikos, kuna kohalikud tootjad on juba nende nimetused registreerinud.
Steps should be taken to guarantee more effective protection of European designations of origin and avoid situations where products such as Parma ham cannot be marketed in Canada or Mexico because their designation has been previously registered by local producers.
Komisjoni ettepanekud luua geograafiliste tähiste register on täiesti vastuvõetavad.
We fully agree with the Commission’s proposals to establish a register of geographical indications.
Komisjon ja liikmesriigid peaksid muu hulgas kasutama nii diplomaatilisi kanaleid kui ka WTOd, et saavutada olukord, kus päritolutähiste kuritarvitamine lõpetatakse või vähemalt saadakse vaba juurdepääs turule nende Euroopa geograafiliste tähiste jaoks, mis on muutunud üldkasutatavateks või mis on juba varem üldkasutatavad olnud.
The Commission and the Member States should also take appropriate action at diplomatic level and in the WTO to bring to an end the misuse of such designations of origin or, at the very least, ensure free access for such European geographical designations that are customary or are already in use.
Euroopa VKEde rolli suurendamine rahvusvahelises kaubanduses kohta
on enhancing the role of European SMEs in international trade
3. rõhutab, et üksnes 8 % VKEdest on kaasatud piiriülesesse tegevusse, mis piirab nende kasvupotentsiaali; usub, et liikmesriigid peaksid tegema koostööd ühendusesisest tegevust mõjutavate haldusnõuete ühtlustamisel;
Points out that only 8% of all SMEs are involved in cross-border activities, which curtails their potential for growth; believes that Member States should cooperate in harmonising administrative requirements that affect intra-Community activities;
12. kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi võltsimisvastase võitluse toetuseks, et kaitsta Euroopa ettevõtteid, pöörates sealjuures erilist tähelepanu VKEdele ning kodanike huvide ja tervise kaitsele;
Calls on the Commission to step up its efforts to facilitate the fight against counterfeiting, in order to protect European businesses, with a special focus on SMEs and defending the interests and the health of the general public;
A. arvestades, et 99 % Euroopa ettevõtetest on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd), kuid ainult 8 % nendest ekspordib kaupu väljapoole oma riigi piire ja 3 % väljapoole Euroopa Liitu;
A. whereas 99% of European enterprises are small and medium-sized enterprises (SMEs), but only 8% of these export goods outside their national borders and 3% outside the European Union,
B. arvestades, et rahvusvaheliseks muutunud ettevõtted on näidanud suuremat innovatsioonivõimet; arvestades, et rahvusvahelistumine ja innovatsioon on peamised konkurentsivõimet ja kasvu edasiviivad jõud, mis on Lissaboni strateegia kasvu ja töökohtade loomise eesmärkide saavutamiseks üliolulised,
B. whereas internationalised companies have demonstrated a better capacity to innovate; whereas internationalisation and innovation are key drivers of competitiveness and growth, which are crucial for the achievement of the Lisbon Strategy goals as regards growth and jobs,
2. on seisukohal, et tuleb luua tugev seos väikeettevõtluse algatuse (Small Business Act) ja VKEde suuremale rahvusvahelistumisele viivate algatuste raames tehtava töö vahel;
Is of the opinion that clear links should be established between work undertaken under the Small Business Act (SBA) and initiatives leading to a greater internationalisation of SMEs;
9. palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada igati VKEsid praeguses finantskriisi olukorras, tagades neile püsiva võimaluse saada arengu tõhustamiseks krediiti.
Calls on the Commission and on Member States to fully support SMEs in the current financial crisis by ensuring that credit is continuously made available to them to enhance their development.
Ettepanek võtta vastu parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja säästvust
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulations (EC) No 549/2004, (EC) No 550/2004, (EC) No 551/2004 and (EC) No 552/2004 in order to improve the performance and sustainability of the European aviation system
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS............51
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............50
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2008)0388 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0388 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0250/2008 );
– having regard to Article 251(2) and Article 80(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0250/2008 ),
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust ( A6‑0002/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0002/2009 ),
(2 a) Kõige mõjusam ja tõhusam viis ühtse Euroopa taeva loomiseks on ülalt-alla suunatud lähenemisviis; kuid kuna sellele lähenemisviisile ei saadud poliitilist heakskiitu, siis tuleb praegu seada eesmärgiks kiirendada alt-üles suunatud lähenemisviisi alusel algatatud protsesse.
(2a) The most effective and most efficient way of creating a single European sky is by means of a top-down approach; however, as it has never been possible to secure political approval for such an approach, the aim must now be to speed up the processes initiated on the basis of the bottom-up approach.
Euroopa Parlament on korduvalt avaldanud poolehoidu ülalt-alla suunatud lähenemisviisile, mida antud tingimuste korral ei ole siiski võimalik realiseerida.
Parliament has repeatedly called for a top-down approach, although this is not feasible given current circumstances.
Nüüd sõltub kõik sellest, kas suudetakse vältida üleliigseid viivitusi ühtse Euroopa taeva loomisel.
The aim must now be to avoid excessive delays in the creation of a single European sky.
(8) Et tagada kõikjal Euroopas järjekindel ja tõhus järelevalve teenuste osutamise üle, peab riiklikele järelevalveasutustele kindlustama piisava iseseisvuse ja piisavalt vahendeid.
(8) To ensure the consistent and sound oversight of service provision across Europe, the national supervisory authorities should be guaranteed sufficient independence and resources.
(8) Et tagada kõikjal Euroopas järjekindel ja tõhus järelevalve teenuste osutamise üle, peab riiklikele järelevalveasutustele kindlustama vähemalt funktsionaalse iseseisvuse ja piisavalt vahendeid , et vältida huvide konflikte ning ergutada ja tugevdada asutuste koostööd kahe- ja mitmepoolsel tasandil .
(8) To ensure the consistent and sound oversight of service provision across Europe, the national supervisory authorities should be guaranteed at least functional independence and sufficient resources, with a view to avoiding conflicts of interests as well as encouraging and enhancing cooperation at a bilateral and multilateral level .
Liikmesriigid on juba varem nõustunud „funktsionaalse sõltumatuse“ andmisega riiklikele asutustele ning järelevalveasutustele erinevates muudes valdkondades (nt telekommunikatsioon, energia- ja gaasiturg).
Member States previously agreed with the idea of granting "functional independence" for national agencies and supervisory authorities in other different fields (i.e. telecommunications, energy and gas markets).
(11 a) Liikmesriigid peaksid tugevdama omavahelist ja kolmandate riikidega tehtavat koostööd kõigis peamistes ühtse Euroopa taevaga seotud aspektides.
( 11a) Member States should commit themselves to enhanced cooperation in all key aspects regarding the s ingle European s ky ( SES ) , among themselves and with third countries.
Parim viis ühtse taeva eesmärgi saavutamiseks ei ole ambitsioonikas ülalt-alla lähenemine, vaid ühtne diplomaatiline üksmeel.
Rather than an ambitious top-down approach, a coherent diplomatic consensus is the best way to reach the Single Sky.
(13) Funktsionaalsed õhuruumiosad on aeronavigatsiooniteenuste osutajate vahelise koostöö edendamisel otsustava tähtsusega, et parandada tulemuslikkust ja luua sünergiat.
(13) The functional airspace blocks are key enablers to enhance cooperation between air navigation service providers in order to improve performance and create synergies.
Liikmesriigid peaksid looma funktsionaalsed õhuruumiosad hiljemalt 2012. aasta lõpuks.
Member States should establish functional airspace blocks by the end of 2012 at the latest.
Liikmesriigid peaksid looma toimivad funktsionaalsed õhuruumiosad hiljemalt 2011. aasta lõpuks.
Member States should establish operating functional airspace blocks (FABs) by the end of 20 1 1 at the latest.
Lihtkokkulepete sõlmimine funktsionaalsete õhuruumiosade loomiseks hiljemalt 2012. aastaks tähendab viivitust ühtse Euroopa taeva käivitumisel, mida ette valmistavaks sammuks nad on.
The simple agreements for establishing FABs by 2012 at the latest will delay the operating Single European Sky, for which FABs are only an intermediate step.
SESARi kasutuselevõtmine alates 2014. aastast peaks toimuma otseselt ühtse taeva ja mitte funktsionaalsete õhuruumiosade baasil, et vältida tarbetuid kahekordseid kulusid.
Moreover, the deployment of SESAR from 2014 onwards should be made directly on the Single Sky basis, rather than on functional airspace blocks basis, to avoid unnecessary duplication of costs.
Alates 2012. aastast kuni 2013. aasta lõpuni on küllalt aega funktsionaalsete õhuruumiosade ühendamist alustada.
From 2012 onwards, until the end of 2013, there is enough time to start up merging the FABs.
(13 a) Naaberpiirkonnad peaksid funktsionaalsete õhuruumiosadega seotud algatuste asjus koostööd tegema, et hõlbustada funktsionaalsete õhuruumiosade edasist ühendamist ühtse Euroopa taeva raames.
( 13a) There should be cooperation between n eighbouring FAB initiatives, in order to facilitate the further merger of FABs into the SES .
(13 b) Ühtse Euroopa taeva saavutamiseks tuleks uuendada tsiviil- ja sõjaväevõimude kokkuleppeid.
(13b) There should be a renewed commitment between civil and military authorities with a view to achiev ing the SES .