natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a a) püügitegevuse mõju vastavalt artikli 4 lõikele 2;
(aa) the impacts of fishing activities, in accordance with Article 4(2);
Artikkel 13 – lõige 2
Article 13 – paragraph 2
Komisjon edastab lõikes 1 nimetatud aruandes sisalduva teabe viivitamata asjaomastele teadusasutustele.
The Commission shall transmit the information contained in the report referred to in paragraph 1 to the relevant scientific bodies without delay.
Komisjon edastab lõikes 1 nimetatud aruandes sisalduva teabe viivitamata asjaomastele teadusasutustele ja l iikmesriikidele, kes seda teavet küsivad .
The Commission shall transmit the information contained in the report referred to in paragraph 1 to the relevant scientific bodies without delay , and to those Member States which request the information .
Liikmesriikidel on täielik õigus omada juurdepääsu aruannetes sisalduvale teabele.
Member States are fully entitled to request access to the information contained in the reports.
Artikkel 14 – pealkiri
Article 14 – title
Määruse läbivaatamine
Review of this Regulation
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta enne 30. juunit 2010 .
The Commission shall submit to the European Parliament and to the Council a report on the implementation of this Regulation before 30 June 2010 .
Aruandele lisatakse vajaduse korral käesoleva määruse muudatuste ettepanekud.
That report shall be accompanied where necessary by proposals for amendments to this Regulation.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta enne 30. juunit 2009 .
The Commission shall submit to the European Parliament and to the Council a report on the implementation of this Regulation before 30 June 2009 .
ÜRO Peaassamblee on otsustanud teha 2009. aastal kokkuvõtte 2006. aasta resolutsiooni rakendamisest.
The UN General Assembly has agreed to review the implementation of the 2006 resolution in 2009 and it would be important for the Commission to provide a report in time for the UN General Assembly Review.
Artikkel 15 – esimene lõik
Article 15 – subparagraph 1
Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .
This Regulation shall enter into force on the seventh day following that of its publication in the Official Journal of the European Union .
Käesolev määrus jõustub kolmekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .
This Regulation shall enter into force on the thirtieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union .
Liikmesriikidel peab olema piisavalt aega, et valmistuda uuteks haldusmenetlusteks, mida selline määrus nõuab.
Member States should be given some time to prepare for the necessary new administrative procedures.
„Eesmärgi suuresõnalised selgitused ei suuda hoida ära süvamere ökosüsteemide hävingut”.
'Grand declarations of intent will not prevent the destruction of deep-sea ecosystems'.
Euroopa Liit ja keskkonnakaitse
The EU and environmental protection
Euroopa väärtuste ja Euroopa Liidu eesmärkide tõttu puutume keskkonnakaitsega seotud teemadega kokku nii Euroopa kui ka ülemaailmsel tasandil.
European values and EU objectives place us at the forefront of environmental protection efforts not only in Europe but in the world at large.
Mitmeid meie planeedi ökoloogilise ja keskkonnakaitsega seotud probleeme tuleb nüüd käsitleda tõsisemalt ning pöörata neile märksa rohkem tähelepanu.
A number of challenges relating to the ecological and environmental protection of our planet must now be taken up with the utmost determination and attention to detail.
Säästvale arengule pühendatud 2002. aasta septembri Johannesburgi tippkohtumisel sõnastatud üks ülemaailmseid ülesandeid oli peatada 2010. aastaks liigirikkuse kahanemine.
The Johannesburg Summit on Sustainable Development, held in September 2002, laid down a worldwide goal of 'reducing the rate of loss of biodiversity by 2010'.
Strateegia üks põhinõue oli kaotada kahjulike tagajärgedega kalastusviisid.
One of the basic demands of this strategy was the elimination of destructive fishing practices.
Vaadates veidi kaugemale minevikku ja mõeldes ÜRO ülemaailmse keskkonna- ja arengukomisjoni istungi (millest sündis säästva arengu mõiste) tulemusena 1987. aastal koostatud Brundtlandi aruandele tuleb tunnistada, et keskkonnakaitsega seotud eesmärgid on kuulunud ülemaailmse poliitilise tegevuskava prioriteetide hulka juba enam kui kaks aastakümmet.
Looking back further to the Brundtland report, drawn up in 1987 in the aftermath of the meeting of the UN World Commission on Environment and Development (which gave rise to the concept of sustainable development), we can easily see that environmental objectives have formed part of the international political agenda's priorities for more than two decades.
Vaatamata kõikidele kuuldud hoiatustele ja ohusignaalidele, tundub paraku, et nii mere kui maismaa ohualteid elupaiku hävitatakse inimtegevuse tulemusel veel 21. sajandil lakkamatult ning praegu, 2008. aastal on selge, et Johannesburgis umbes kuus aastat tagasi püstitatud eesmärke ei ole võimalik saavutada… igal juhul mitte 2010. aastaks.
Nevertheless, as we move further into this 21st century, despite all the warnings and alerts, the destruction by human activity of vulnerable aquatic and terrestrial habitats would seem to be a never-ending process and it is now clear, in 2008, that the goals established in Johannesburg six years ago will be impossible to achieve... at least by 2010.
Teatavad tegurid, nagu ülepüük, saastamine ja mereökosüsteemide kahjustamine ohustavad mere bioloogilist mitmekesisust mitmesuguse majandustegevuse kaudu (massiline mereturism, naftaplatvormide rajamine, bioloogilise tooraine otsingud jne).
Factors such as over-fishing, pollution and the degradation of marine ecosystems are threatening this marine biodiversity through a variety of economic activities (mass aquatic tourism, building of oil platforms, bio-prospectors, etc.).
Süvavee ökosüsteemid – inimkonna pärand
Deep-sea ecosystems - man's common heritage
Järjest kasvav ökoloogiline teadlikkus süvavee ökosüsteemide suhtes (veealused kõrgendikud, hüdrotermilised lõõrid ja külmaveekorallid) on viinud selleni, et neid keskkondi käsitletakse OSPARi konventsioonis tänapäeval esmatähtsate elupaikadena ning need kuuluvad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee ja selle nõuandeasutuste oluliste tegevusvaldkondade hulka.
As a result of the growing ecological awareness as regards deep-sea ecosystems (seamounts, hydro-thermal vents, deep-sea coral reefs), these environments are now considered priority habitats by the OSPAR Convention and are top priorities on the agendas of the UN General Assembly and its consultative bodies.
Vaatamata sellele, et meie teadmised süvavee ökosüsteemidest on tagasihoidlikud, on teada, et neist osa on bioloogilise mitmekesisuse koondumispaigad, äärmiselt tundlikud ja ohualtid.
Although knowledge of deep-sea ecosystems is still limited, we know that some of them are important and extremely sensitive and vulnerable centres of marine biodiversity.
Nende aeglane taastootmis- ja taastumisrütm muudavad nad väliste erosioonimõjurite suhtes äärmiselt tundlikuks.
Their low growth and regeneration rate illustrates how vulnerable they are to external erosive agents.
Külmaveekorallid (käsnad, ainuõõssed jne) on omapärased organismid (mis võivad mõnikord kasvada kuni kolme meetri kõrguseks ja elada üle 300 aasta!), mida mehhaaniline erosioon võib väga kiiresti ja sageli püsivalt kahjustada.
Cold-water corals (sponges, coelenterates, etc.) are examples of unique structures (in some cases three metres high and over 300 years old) which can be destroyed, often irreversibly, by mechanical erosion.
Veealused kõrgendikud on ookeanide põhjast kerkivad, üldjuhul vulkaanilise päritoluga veealused struktuurid.
Seamounts are sub-aquatic structures - normally of volcanic origin - that appear on the seabed.
Ehkki avamerel ei ole tootlikkus ega bioloogiline mitmekesisus kuigi suur, on veealused kõrgendikud tõelised veealused oaasid, mis moodustavad rikkaid ja tihtipeale unikaalseid ökosüsteeme.
Although productivity and biodiversity are relatively weak on the open sea, seamounts are genuine 'submarine oases' sheltering rich and very often unique ecosystems.
Mitmetest Atlandi ookeani kirde- ja lääneosas ning Tasmaania meres läbi viidud uuringutest ilmneb, et süvamerepüügi puhul kasutatavad püügivahendid (põhjatraalid, seisevvõrgud, põhjaõngejadad, mõrrad jne), süsivesinike geoloogiline luure, merealuste kaablite paigaldus, jäätmete vettelaskmine, muud merepõhjauuringud jne võivad tõsistelt ohustada selle ökoloogilise pärandi säilimist.
The fishing gear deployed in deep-sea fishing (bottom trawls, bottom-set gillnets, bottom-set longlines, traps, etc.) oil prospecting, installation of submarine cables, other prospective studies, etc., on the seabed can constitute serious threats to the survival of this common ecological heritage, as illustrated in scientific studies carried out in the north-eastern Atlantic, western Atlantic and Tasmanian Sea.
Suure osa tavapäraste kalavarude kadumine on toonud kaasa püügitegevuse kandumise kõnealustesse elupaikadesse, seda suundumust tugevdavad veelgi kalandussektoris kasutuselevõetud uued tehnoloogilised lahendused.
The collapse of a large proportion of traditional fishery resources has caused fishery operations to transfer to these habitats with the help of the new technologies available to the fisheries sector.
Samas, kuigi süvamerepüük on esimestel püügiaastatel väga saagirohke, näitavad teadusuuringud, et korraldamata ja struktureerimata püük võib tuua kaasa teatavate liikide hävimise vähem kui kümne aastaga.
However, although deep-sea fishing produces extremely high profits in the first years of activity, scientific studies have shown that haphazard and unstructured fishing may lead to the collapse of specific species in less than 10 years.
Komisjoni ettepaneku üldine taust
General context of the Commission proposal :
Euroopa Komisjoni peamine ülesanne on vaadata Euroopa merenduspoliitika raames, mida ta kavatseb ellu viia alates 2013. aastast, läbi oma ookeane käsitlev lähenemisviis, st käsitleda ookeane kõikides valdkondades terviklikult .
The main aim of the maritime policy which the Commission intends to implement from 2013 is to enable the Commission to review its approach to maritime affairs with a view to treating seas in an integrated manner in all areas.
Uus terviklik lähenemisviis hõlmab ka sügavamaid ookeane ja nende ökosüsteeme.
This new holistic approach also extends to deeper seas and their ecosystems.
8. detsembril 2006 võttis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee vastu resolutsiooni 61/105, millega jätkati 2004. aastal resolutsiooniga 59/25 alustatud protsessi.
On 8 December 2006 the UN General Assembly adopted Resolution 61/105 following on from a process initiated in 2004 with Resolution 59/25.
Juba siis nõudis peaassamblee „kiireloomuliste meetmete võtmist kahjulike tagajärgedega kalastusviiside lõpetamiseks avamerel”.
At that stage, it already called for urgent measures to eliminate destructive fishing practices in the high seas.
Selles protsessis on aktiivselt osalenud ka ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, kes töötas vastutustundliku kalapüügi juhendi raames välja süvamerepüügi tehnilised suunised.
The FAO has also been actively involved in this process through the drawing up of technical deadlines for deep-sea fishing as part of the Code of Conduct for Responsible Fishing.
Kõikides neis organisatsioonides on Euroopa Liidul olnud väga oluline roll, andes aktiivse ja konstruktiivse panuse aruteludesse ja strateegiate väljatöötamisse.
In all these organisations, the European Union has played a leading role and given its active and constructive support to discussions and the definition of strategies
Määruse ettepanekus sisalduv eriomane lä henemisviis
Specific approach of the proposal for a regulation
Rannikupiirkondades kuuluvad ökosüsteemide halduse ja kaitse meetmed rannikuriikide pädevusse, kes peavad järgima ühenduse suuniseid.
In coastal areas, the management and protection of ecosystems, in line with Community guidelines, are the responsibility of the coastal states.
Rahvusvahelistes vetes on merekeskkonna kaitse üldjuhul sätestatud piirkondlike merenduskokkulepetega, kui sellised kokkulepped on sõlmitud, samas kui mere elusressursside säilitamise ja halduse meetmed ning kalapüügi mõju reguleerimine ohualdistes ökosüsteemides kuuluvad piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastutusalasse.
In international waters, the protection of the marine environment is generally laid down by regional maritime conventions, where these exist, while the adoption of measures for the protection and management of marine living resources and the regulation of the impact of fishing on vulnerable ecosystems comes under the responsibility of Regional Fisheries Management Organisations (RFMO).
Siiski on olemas avamerepiirkondi, mis ei ole hõlmatud ühegi kalapüügi korraldamise piirkondliku organisatsiooni või kokkuleppega, praktikas tähendab see kahjulike tagajärgedega kalastustegevuse õhutamist.
However, there are high-sea areas that are not covered by any organisation or regional fisheries management convention, and this, in practice, is tantamount to an encouragement to engage in destructive fishery activities.
Määruse ettepaneku põhieesmärk on täita mainitud lünk ning reguleerida edukalt püügitegevust nimetatud piirkondades.
The main aim of the proposal for a regulation is to fill this vacuum and take the lead in regulating fishing activities in such areas.
Euroopa Liit on teadlik asjaolust, et tema laevade kogu püügitegevus, mis toimub piirkondades, mida ei reguleeri piirkondlik kalandusorganisatsioon või piirkondades, kus ükski piirkondlik kalandusorganisatsioon ei ole kehtestanud asjakohaseid haldusmeetmeid, tuleb allutada täielikult ühise kalanduspoliitika raames kehtestatud kaitse- ja halduskorrale.
The European Union is aware that it will need to fully incorporate, within the protection and management arrangements established with the Common Fisheries Policy (CFP), all the fishing activities of its vessels operating in areas not covered by an RFMO or in which no RFMO has adopted relevant management measures.
Seetõttu näeb liit kavandatud määruses vahendit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee soovituste elluviimiseks.
It thus wishes to ensure that the proposed regulation implements the recommendations of the UN General Assembly.
Raportöör väljendab rahulolu käesoleva määruse ettepaneku üle, mis on eesistujariigi Sloveenia prioriteet kalandusvaldkonnas.
The rapporteur welcomes the proposal for a regulation, which is a priority of the Slovenian Council Presidency in the fisheries sector.
Johannesburgi tippkohtumisel asetati kahjulike tagajärgedega kalastusviiside probleem globaalsesse konteksti ning see kuulutati ülemaailmseks väljakutseks.
The Johannesburg undertaking places destructive fishery practices within a global context, making them a challenge to be taken up worldwide.
Hoolimata sellest, et kõnealuse probleemi puhul võib ja tuleb kalandussektoris rakendada eriomast lähenemisviisi, on raportöör seisukohal, et süvamere ökosüsteeme ähvardavad ohud on laiaulatuslikumad.
Although this problem requires a specific approach in the fisheries sector, the rapporteur considers that the threats to deep sea ecosystems go well beyond this.
Seetõttu on raportöör arvamusel, et Euroopa Liit peaks ka muudes pädevusvaldkondades peale kalanduse edendama kooskõlastatud tegevust ohualdiste ökosüsteemide kaitseks, käsitledes seda probleemi terviklikult ning võttes arvesse Euroopa merenduspoliitika rohelise raamatu järeldusi.
He therefore believes that the European Union must, using the powers it has beyond the fisheries sector, promote concerted action to protect vulnerable deep-sea ecosystems, tackling the problem in an integrated manner, in the light of the conclusions of the Green Paper on European maritime policy.
Raportöör on seisukohal, et käesolev kalandussektorit käsitlev määruse ettepanek peaks teatavaid aspekte selgitama ja täiustama.
The rapporteur believes that this proposal for a regulation dealing specifically with the fisheries sector should clarify and improve a number of aspects.
Sellega seoses toob raportöör välja teatava hulga muudatusettepanekuid, mida ta peab ettepaneku tasakaalustamise seisukohalt oluliseks.
He is therefore proposing a number of amendments which he considers to be important for the general balance of the proposal.
Esitatud ettepanekute seas juhib raportöör tähelepanu järgmisele:
Among these amendments, the rapporteur wishes to highlight the following:
– kuivõrd on olemas eritingimuste kogum, mis on ära toodud artiklites 4 ja 5 ning teatavate piirkondade püügilubade kinnitamisel määrava tähtsusega, ei ole artiklis 6 välja pakutud sügavuspiirangul mingit mõtet;
- given that a set of specific conditions for the validation of fishing permits in particular areas is contained in Articles 4 and 5, the depth restriction proposed in Article 6 serves no purpose;
– laevaomanike kulul laeva pardal tegutsevatel vaatlejatel peab olema oma ülesannete täitmiseks vajalik kvalifikatsioon, kuid ei peeta vajalikuks nõuda neilt teaduslikku põhiõpet, mis suurendaks värbamiskulusid;
- on board observers, who are paid by the shipowners, should hold the qualifications required to carry out their functions, and basic scientific training, which would increase their recruitment costs, is unnecessary;
– liikmesriikidel peab olema juurdepääs Euroopa Komisjoni valduses olevatele toimikutele.
- Member States should have access to the reports in the Commission's possession.
Raportöör juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et ettepanekus nõutavad teadusuuringud võivad osutuda laevaomanike jaoks liiga kulukaks ning kutsub komisjoni üles vaatama läbi uuringute rahastamisskeeme.
The rapporteur wishes to draw the Commission's attention to the fact that the scientific studies required by the proposal could prove too costly for shipowners, and asks the Commission to reconsider the arrangements for the funding thereof.
Üldises plaanis väljendab raportöör rahulolu komisjoni ettepaneku üle ning loodab, et ka muud kalanduskomisjoni liikmed osalevad selle täiustamises.
On the whole, the rapporteur welcomes the proposal submitted by the Commission and hopes that he can count on the cooperation of most members of the EP Committee on Fisheries to improve the proposal.
Üldised märkused
Background information:
Kavandatud määrust kohaldataks ainult põhjapüügivahendeid kasutatavate ELi laevade suhtes, mis tegutsevad avamerel piirkondades, mida ei reguleeri piirkondlikud kalandusorganisatsioonid.
The proposed Regulation would apply only to EU vessels operating in the high seas using bottom gear in areas that are not subject to regulation by a Regional Fisheries Management Organisation (RFMO).
Keskkonnakomisjoni arvamuse projekt
The draft opinion of the Environment Committee:
Arvamuse koostaja on seisukohal, et kõnealune ettepanek on esimene tubli samm süvamere bioloogilise mitmekesisuse kaitseks avamerel ning süvamere kalapüügi korraldamise edendamiseks.
The rapporteur considers the proposal to be a good first step towards the protection of deep sea biodiversity in the high seas and the enhancement of deep sea fisheries management.
Arvamuse koostaja esitab siiski mõned muudatusettepanekud, võttes arvesse mere valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide tööd, kelle arvates on vaja kiiresti võtta rangemaid meetmeid mereökosüsteemide kaitseks.
However, the rapporteur proposes a small number of amendments, taking into consideration the work done by different marine NGOs, which suggest that there is an urgent need for stricter measures for the protection of the marine ecosystem.
Käesoleva ettepanekuga tuleks tugevdada mitmete süvamere kalaliikide kaitset, mis on ülepüügi suhtes äärmiselt tundlikud tänu oma ainulaadsetele bioloogilistele tunnustele ja kohanemisele süvamere keskkonnaga.
Protection of many deep-water fish species, which are highly vulnerable to over-fishing because of their unique biology and adaptation to deep- sea environments, should be strengthened with this proposal.
Kuigi nende populatsioonide taastumisvõime kohta ei teata kuigi palju, oleks siiski mõistlik kohaldada ettevaatusprintsiipi.
Although not enough is known about the recovery of these populations, it would be wise that the Precautionary Principle should apply.
Nende muudatusettepanekute koostamisel on arvesse võetud nii valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide kui ka kalandussektori soovitusi.
These amendments are made having in mind the suggestions made by both the environment non-governmental organisations and the fishing sector.
1 ELT C ... / ELTs seni avaldamata.
OJ C ... /Not yet published in OJ.
(10) Jätkub ohualdiste mereökosüsteemide tuvastamine piirkondades, mida ei reguleeri piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, ning nende kohta on suhteliselt vähe teaduslikke andmeid.
(10) The identification of vulnerable marine ecosystems in areas not regulated by a regional fisheries management organisation is a work in progress and there is relatively limited scientific information in this respect.
Süvamere ökosüsteemide kohta tuleb veel palju teavet hankida, käimas on e riuuringud, sealhulgas tehakse märkimisväärseid algatusi ELi egiidi all.
There is still much to be learned about deep sea ecosystems and dedicated research is underway, including scientific study efforts under EU auspices.
On teada, et teatavad süvamere ökosüsteemid on merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse tõelised koondumiskohad.
It is well known that certain deep sea ecosystems may constitute true "hot spots" of marine biodiversity.
Samuti on teada, et kõnealused ökosüsteemid on ülimalt ohualtid, sest suurtes sügavustes areneb elu väga aeglaselt.
It is also known that these ecosystems are extremely vulnerable because of the low growth rates that characterise life at great depths.
Põhjapüügivahendiga kalapüük võib kõnealuste ökosüsteemide terviklikkust tõsiselt kahjustada, see on kinnitust leidnud ka üha suuremas hulgas teadusuuringutes.
Fishing with bottom gears can be extremely detrimental to the integrity of these ecosystems, as has been demonstrated by a growing body of scientific evidence.
On kindlaks tehtud, et võimalike kahjutekitajate h ulka kuuluvad põhjatraalid, tragid, seisevvõrgud, põhjaõngejadad, püünised ja mõrrad.
Observed and potential sources of damage include bottom trawls, dredges, bottom-set gillnets, bottom-set longlines, pots and traps 1 .
1 Seetõttu ei väljenda 1 000 meetrine sügavus tõeliselt ega täpselt teaduslikku või mõistlikku valikut, mis pakuks vajalikul määral kaitset ohualdistele mereökosüsteemidel e.
Therefore a depth of 1000 m does not truly and accurately represent a scientific or reasonable choice for providing a suitable degree of protection to vulnerable marine ecosystems.
1 Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „ Kahjulike tagajärgedega kalapüük avamerel ja ohualdiste süvamereökosüsteemide kaitsmine” (KOM(2007)604).
1 Communication from the Commission to the Council and the European Parliament, Destructive fishing practices in the high seas and the protection of vulnerable deep sea ecosystems (COM(2007) 604) .
Artikli 4 lõike 1 punkt d a (uus)
Article 4, paragraph 1, point (d a) (new)
(d a) püügi kestus.
(da) the duration.
Kalapüügiloa kehtivusaeg ei tohi olla pikem kui püügikava kestus.
The duration of the fishing permit shall not be longer than the fishing plan.
Lõikes 2 osutatud hindamised tuginevad ühenduse tasandil ühtlustatud kriteeriumidele ning need vaatab läbi komisjon.
The assessments referred to in paragraph 2 shall be based on criteria harmonised at Community level and shall be reviewed by the Commission.
Artikli 4 sätete ühetaolise kohaldamise tagamiseks vajatakse suuremal määral komisjoni juhiseid ja kontrolli.
More Commission guidance and examination is necessary in order to ensure a harmonised application of the provisions contained in Article 4.
Sügavamal kui 800 meetrit on põhjapüügivahendite kasutamine keelatud.
The use of bottom gears at depths beyond 800 m of depth shall be prohibited.