natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selle tõttu ei tohi aga vähendada arenguabi kulutusi ega kaotada Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidele antava arenguabi prognoositavust.
This must not lead, however, to an overall reduction in development spending, or to a loss of predictability for the ACP countries.
ELi abi peab keskenduma jätkuvalt kõige vaesematele riikidele ja ühiskonna kõige vaesemate kihtideni jõudmisele.
EU aid should continue to focus on the poorest countries, and on reaching the poorest layers of society.
ELi abi mõjule oleks äärmiselt kasulik, kui olemasolevaid abi tõhususe ja poliitikavaldkondade arengusidususe kohustusi täidetaks korralikult.
If already existing commitments on aid effectiveness and policy coherence for development were truly fulfilled, then the impact of EU aid would benefit greatly.
Neli aastat pärast tegevusjuhendi tööjaotuse kohta arengupoliitikas avaldamist on näha, et piisavalt ei ole selgitatud välja, millised on valdkonnad, kus Euroopa Komisjonil on võrreldavad eelised ega neid tugevdatud.
Four years after the publication of a Code of Conduct on Division of Labour in Development Policy, too little progress has been made in clarifying and strengthening the European Commission's areas of comparative advantage.
Pariisi deklaratsioon ja Accra tegevuskava tuleks kaasata kavandamisprotsessi ning EL ja liikmesriigid peaksid jätkuvalt juhtima 2011. aasta abi tõhususe teemalise Busani kõrgetasemelise konverentsi ettevalmistamist.
The Paris Declaration and the Accra Agenda for Action should be included into the programming process, and EU and Member States should continue to play a leading role in the preparation of the Busan High Level Conference on Aid Effectiveness 2011.
Abi tõhususe oluline tegur on prognoositavus.
Predictability is an important factor of aid effectiveness.
ELi aastatuhande arengueesmärke käsitlevatel lepingutel põhinev kavandamine on hea mudel, mida tuleks edasi arendada.
The EU's MDG contracts approach provides a positive model which should be further developed.
Rohelises raamatus tõdetakse, et poliitikavaldkondade arengusidusus on oluline abi mõju tugevuse jaoks ja selle jaoks, et vältida negatiivset mõju muudest poliitikavaldkondadest, kuid raamatus ei arutleta Euroopa välisteenistuse loomisest tulenevate probleemide üle.
The Green Paper recognises the importance of Policy Coherence for Development (PCD) for a high impact of aid, and for avoiding negative impacts from other policy areas, but lacks to discuss the challenges resulting from the creation of the EEAS.
Institutsiooniline struktuur peab tagama, et poliitikavaldkondade arengusidususe lepingukohustus täidetakse ja säilitatakse arengupoliitika eripärane olemus.
The institutional architecture must ensure that the Treaty obligation of PCD is enforced and the distinctive nature of development policy be preserved.
Selleks võiks arenguvoliniku juhtimisel luua kindla üksuse või teenistuse, millel oleks poliitikavaldkondade arengusidususes horisontaalsed pädevused mitte ainult komisjoni vaid ka Euroopa välisteenistuse suhtes.
To this end, a specific unit or service could be created under the control of the Commissioner for Development, with explicit horizontal competences for PCD not only in relation to the Commission, but also in relation to the EEAS.
Hea valitsemistava on vajalik positiivse arengumõju saavutamiseks ja ELil on põhjalik kogemus oma abiprogrammide kõrval ka poliitiliste reformide toetamisel.
Good Governance is essential for positive development impact, and the EU has a strong experience in supporting political reforms alongside its aid programmes.
Arengupoliitika jaoks on oluline selline valitsemistava, mis rõhutab inimõigusi, demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, korruptsiooniga võitlemist, parlamentide ja kodanikuühiskonna rolli valitsustelt aruandluse nõudmisel ja arengutulemuste hindamisel.
Important for this policy is an approach to governance which puts an emphasis on human rights, democracy and the rule of law, on fighting corruption and on the role of parliaments and civil society in holding governments accountable and in assessing development results.
Keskne mõiste peaks olema „demokraatlik omavastutus”.
The key concept should be "democratic ownership".
Tegeliku abi suurusest tulenev mõju
Impact through quantity of real aid
Arenguabi mõju suurendamine on tähtis, aga seda ei tohi kasutada ettekäändena abi mahu vähendamiseks.
Increasing impact of aid is important, but may not be a pretext for reducing aid quantities.
Kooskõlas lepingukohustustega, rahvusvaheliste kohustustega, ELi väärtuste ja pikaajaliste huvidega peaks vaesuse kaotamine jääma ELi välistegevuse põhieesmärgiks.
In line with treaty obligations, international commitments, EU's values and long-term interests, poverty eradication should continue to be a key objective for EU external action.
Selleks, et saavutada ühiseesmärk suunata 2015. aastaks 0,7% ELi kogurahvatulust ametlikku arenguabisse, teeb komisjon rohelises raamatus ettepaneku, et ELi liikmesriigid muudaksid oma ametliku arenguabi kohustused poliitiliselt siduvaks ja nõustuksid mitmeaastaste tegevuskavadega.
For reaching the collective target of devoting 0.7% of its GNI to Official Development Assistance (ODA) by 2015, EU Member States should make their ODA commitments politically binding, and agree to multi-annual action plans, as proposed by the Commission.
Nagu on tõdetud Euroopa arenguabi konsensuses
There is significant "added value" to EU-level aid, as recognised by the European Consensus on Development Aid
Konsensuse järgi tuleneb lisaväärtus järgnevatest aspektidest: ELi ülemaailmne kohalolu, liidu asjatundlikkus abi jagamisel, roll poliitikavaldkondade arengusidususe edendamisel ja kooskõlastamise hõlbustamisel, suurte projektide läbiviimise kogemus, demokraatia, inimõiguste ja hea valitsemistava toetamine, rahvusvahelise õiguse järgimine, roll kodanikuühiskonnast osavõtmise ning põhja ja lõuna vahelise ühismeelsuse edendamisel muu hulgas arengualase hariduse kaudu.
According to the Consensus, added value come comes from the EU's presence worldwide, its expertise in dispensing aid, its role in promoting PCD and facilitating coordination, delivery on large scale projects , support for democracy, human rights, good governance and respect for international law, and its role in promoting participation in civil society and North-South solidarity, including though development education.
Lisada tuleb ka ELi põhjalik kogemus eelarvetoetuse ja sotsiaalteenuste toetuse alal ning piirkondliku integratsiooni ja koostöö edendamisel. , pakub ELi-tasandi abi olulist „lisaväärtust”, ja seetõttu ei tohiks ELi eelarve kaudu antava Euroopa kogu abi osakaalu vähendada.
To be added are the EU's strong experience in budget support and support for social services and with promoting regional integration and cooperation. , and therefore the share of overall European aid channelled through the EU budget should not be reduced.
See õigustab järgmises mitmeaastases finantsraamistikus arengule eraldatud eelarve märgatavat tegelikku tõusu.
This justifies a significant increase of the envelopes destined to development in the next MFF in real terms.
Kodanikud toetavad arengupoliitikat ja ELi osa selles, nii et eelkõige kriisi ajal ei tohiks alahinnata solidaarsuse väärtust
Citizens do support development policy and the role of the EU therein: We should not underestimate the importance of the value of solidarity, in particular in times of crisis.
Eurobaromeetri eriuuringu „Eurooplased, arenguabi ja aastatuhande arengueesmärgid” (avaldatud septembris 2010) kohaselt peab 89% eurooplastest arenguabi väga tähtsaks või üsna tähtsaks. .
A ccording to the special Eurobarometer 'Europeans, development aid and the Millennium Development Goals' (published in September 2010), 89% of Europeans find development aid very important or fairly important.
Selleks, et aidata vaesust vähendada, peab ELi arenguabi olema jätkuvalt otseselt seotud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitega.
EU development aid, to have an impact on poverty eradication, must continue to be strictly linked to the ODA criteria as defined by the OECD/DAC.
Ametliku arenguabi väline koostöö võib muutuda tähtsamaks keskmise sissetulekuga riikides, kuid seda tuleb kasutada ainult kui ametliku arenguabi täiendava abina.
Non-ODA cooperation may become more important with Middle Income Countries (MICs), but this must be additional to development aid proper.
ELi tasandil tuleb läbipaistvuse tagamiseks teha sellist koostööd eraldi vahendi kaudu.
At EU level, such cooperation should be channelled through a separate instrument to ensure transparency.
Samuti ei tohi 0,7% eesmärgi saavutamiseks laiendada ametliku arenguabi määratlust, sest see võte muudaks vaid statistikat ja ei tekitaks „uusi” arenguvahendeid.
Also, the definition of ODA may not be broadened in order to achieve the 0.7 objective; this would be merely a statistical exercise and not generate any “new” funds for development.
Parlament on pidevalt nõudnud, et juurdepääs põhilistele sotsiaalteenustele, eelkõige tervishoiule ja haridusele peab jääma ELi abi nurgakiviks.
Parliament has always insisted that access to basic social services, in particular to health and education, must remain a cornerstone of EU aid.
Mainitud valdkonnad, milles komisjon on iseäranis kogenud, on aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ja jätkusuutliku majanduskasvu hõlbustamiseks üliolulised.
These sectors are crucial for reaching the MDGs, for facilitating sustainable growth, and are areas where the Commission has particular experience.
Tagamaks, et sotsiaalvaldkonnale mõeldud abi ei jagataks teistele prioriteetidele on tarvis kindlat kontrollnäitajat: Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni hinnangu kohaselt tuleks pühendada vähemalt 20% kogu ELi abist põhilistele sotsiaalteenustele ja erilist rõhku tuleks panna vabale juurdepääsule esmatasandi arstiabile ja põhiharidusele.
A quantitative benchmark will be needed to ensure that the social sector does not become squeezed by other competing priorities: The EU should dedicate at least 20% of all assistance to basic social services, as defined by the OECD, with a special focus on free access to primary health and basic education.
Arengu õigustepõhine käsitlemine panustaks märkimisväärselt ELi arenguabi mõju suurendamisele selles valdkonnas.
Furthermore, a rights-based-approach to development would contribute significantly to increasing the impact of EU aid in this sector.
Kaasav majanduskasv ja vaesus
Inclusive growth and poverty
Rohelises raamatus pööratakse põhitähelepanu ettepanekule keskenduda ELi arengupoliitikas kaasava majanduskasvu edendamisele.
The core of the Green Paper is the proposal to refocus EU development policy on the promotion of inclusive growth.
Majanduskasv on arengu liikumapanev jõud ja keskendumine kaasatusele ja tõdemus, et kasv peab olema vahend vaesuse kaotamiseks, on teretulnud.
Growth is an important driver of development, and the focus on inclusiveness is welcome, as well as the acknowledgement that growth must be a means for achieving poverty eradication.
Raportöör jagab arusaama, et väga tähtis on eristada arenguriike ja et piirkondlik integratsioon ja lõuna-lõuna suunalise kaubanduse hõlbustamine on kasvu liikumapanevad jõud, mille puhul on Euroopa Liidul nii kogemusi kui vajalikke vahendeid.
The rapporteur also shares the view that differentiation among developing countries is highly important, and that regional integration and facilitation of south-south trade are important drivers of growth, where the European Union has both experience and the necessary instruments.
Samas on endiselt murettekitav uue poliitilise suuna esitlusviis rohelises raamatus.
However, there remain serious concerns as regards the presentation of the new policy orientation in the Green Paper.
Esiteks, keskendumine majanduskasvule, mis viitab kvantitatiivsetele majandusmeetmetele, ei tohiks tekitada puhtalt majanduslikku arusaama vaesusest.
Firstly, the focus on growth - which refers to quantitative economic measures - should not lead to a purely economic understanding of poverty .
Vaesus on mitmetasandiline probleem, mis tähistab inimeste ilmajätmist sotsiaalselt adekvaatsetest elustandarditest ja mis hõlmab hulga erinevaid puudusi (majanduslikud, poliitilised, kultuurilised jne), millega tuleb arengupoliitika kaudu tegeleda.
Poverty is multi-dimensional, denoting people’s exclusion from socially adequate living standards and it encompasses a range of deprivations (economic, political, cultural etc.) which need to be targeted by development policies.
Teiseks ei ole piisavalt tegeletud väliste šokkidega, mis mõjutavad mitme riigi majanduskasvu, eelkõige Sahara-taguses Aafrikas.
Secondly, the external shocks that affect growth in numerous countries, especially in Sub-Saharan Africa, have not been sufficiently addressed.
Raportöör usub, et tööstusarengul on tohutu potentsiaal muuta riikide majandust ning vastupidiselt põllumajanduse ekspordile ja loodusvarade kaevandamisele, mis jätavad majandused šokkidele avatuks, pakub tõenäolisemalt suuremat pikaajalise tootlikkuse kasvu.
In this respect the rapporteur believes that industrial development has a tremendous transformative potential for national economies and opposite to agriculture exports or natural resources extraction, which expose economise to shocks, is more likely to offer bigger scope for long-term productivity growth.
Kolmandaks on kaasava majanduskasvu mõiste endiselt ebamäärane ning ei ole piisavalt selge, kuidas „kaasatust” tagada.
Finally, and most importantly, the concept of inclusive growth remains vaguely defined, and it is not sufficiently clear, how "inclusiveness" can be ensured.
Kuigi rohelises raamatus mainitakse, et suurem ebavõrdsus alandab teravalt vaesuse vähendamise tempot ja sellel on majanduskasvule märkimisväärselt kahjulik mõju, ei ole seda selgelt näha väljapakutud meetmetest.
Although the Green Paper mentions that higher inequality sharply reduces the pace of poverty reduction and has considerable adverse effects on economic growth, this is not sufficiently reflected in the measures proposed.
Maailmapanga juhtiva vaesuse arengulugu käsitleva majandusteadlase
Well known empirical findings by the World Bank's lead poverty development economist
29(11), lk 1803–1815, november. tuntud empiirilise uuringu tulemused näitavad, et majanduskasv on seitse korda tõhusam arenguriikide vaesuse vähendamisel siis, kui sellega kaasneb sissetulekute ebavõrdsuse vähenemine.
29(11), pages 1803-1815, November. show that growth has been seven times more efficient in reducing poverty in developing countries when accompanied by decreases in income inequality than otherwise.
Väiksemal vaesuse tasemel on omakorda positiivne mõju edasisele majanduskasvule.
In turn, decreased poverty levels are found to have a positive effect on subsequent growth.
See seletab, miks on vaja tegeleda jaotusküsimustega: ELi abi mõju on siis märkimisväärselt suurem ja vaesusega on võimalik tulemuslikumalt võidelda.
This makes the case for the need to tackle distributional issues: The impact of EU aid will be significantly higher, and poverty will be more efficiently addressed.
Seega tuleks komisjonil taotleda „vaeseid toetavat majanduskasvu”, mis põhineb suhtelisel käsitlusviisil, mille puhul arengupoliitika ja koostöö keskendub konkreetselt vaestele, selleks et soodustada nende osa suurenemist majanduskasvus.
Thus, the Commission should pursue "pro-poor growth" based on the relative approach whereby development policies and cooperation shall specifically focus on the poor in order to foster the increase of their share in growth.
Euroopa on õieti üks parimaid näiteid sellest, kuidas heaoluriigi vahendeid (muu hulgas majanduslik ja sotsiaalne kulupoliitika) kasutades on jaotusküsimustega tegelemine toonud märkimisväärset edu nii majanduslikus kui ka sotsiaalses arengus.
Europe represents, in fact, one of the world's best examples of how addressing distributional issues by means of the Welfare State (fiscal and social expenditure policies, inter alia) has prompted important gains in terms of both economic and social development.
See kogemus, mida nimetatakse ka Euroopa sotsiaalmudeliks annab tegeliku lisaväärtuse, mida saab kasutada ELi arengupoliitika vahendina.
This experience, also captured as the European social model, provides a real added value, which could be applied as a tool in EU's development policy.
Sotsiaalkindlustussüsteemide ja õiglaste maksusüsteemide ülesehitamise toetamine ja Rahvusvahelise Tööbüroo (ILO) inimväärika töö tegevuskava toetamine oleksid tähtsad meetmed ja antud käsitlusviisiga kooskõlas.
Supporting the build-up of social security systems and fair tax systems as well as promoting the decent work agenda of the ILO would be important measures in line with this approach.
Majanduskasvu edendamise strateegia osana teeb komisjon ettepaneku suurendada erasektori investeeringuid ja toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) muu hulgas rahaliste toetuste ja laenudega.
As part of its strategy for promoting growth, the Commission proposes to leverage more investment from the private sector and support small and medium enterprises (SMEs), including through the blending of grants and loans.
Erasektor on säästva arengu jaoks äärmiselt tähtis, aga mõnel juhul mõjub rahvusvaheliste ettevõtjate tegevus erinevatel põhjustel vaesusele, inimõigustele ja keskkonnale negatiivselt.
The private sector is vitally important for sustainable development, but in some cases activities of multinationals have, due to various circumstances, a negative impact on poverty, human rights and the environment.
Seetõttu on oluline võimalikke ohte hinnata ja määratleda erasektori projektide toetamise konkreetsed kriteeriumid.
It is therefore important that possible risks are assessed and clear criteria for supporting private sector projects are defined.
Lisaks tuleb selgeks teha, milline erasektor – liiduväline või -sisene, kasumi või muu eesmärgiga – saab toetusi nappidest arengueelarvetest.
In addition, it must be clarified, which private sector - foreign or domestic, for profit or other - should receive support from scarce development budgets.
Rohelises raamatus rõhutatakse, et „investeeringutest tulenev kasu peaks jõudma ka võimalikult suure hulga asjaomase riigi kodanikeni”.
The Green Paper underlines that investments must "try to benefit the maximum number of citizens in the partner country.”
Parimate valikute tegemiseks tuleks eelnevalt läbi viia vaesuse ja sotsiaalse mõju analüüs, et tagada valikute suurem mõju vaesusele ja positiivne arengutulemus.
In order to choose the best options, an ex – ante Poverty and Social Impact Analysis (PSIA) should be undertaken to ensure greater impact on poverty and positive development outcomes.
Rohelises raamatus rõhutatakse õigustatult vajadust toetada VKEsid ja mikroettevõtjaid.
The Green Paper rightly underlines the need to support SMEs and micro-enterprises.
Mikrofinantseerimine on seega oluline ja sellele juurdepääs tuleb tagada eelkõige ebasoodsas olukorras rühmadele, nagu vähemused, väiketalunikud ja naised.
Microfinance therefore plays an important role, and access should in particular be ensured for disadvantaged groups, such as minorities, small farmers and women.
Vaeseid toetava majanduskasvu saavutamiseks on vajalik, et vaesed inimesed osaleksid kasvu edendajatena mitte ainult kasusaajatena.
In order to achieve pro-poor growth, it is necessary for the poor to participate as promoters of growth and not just as beneficiaries.
Lisaks tuleks ELi praeguse lähenemisviisi puhul juhinduda järgmistest põhimõtetest:
In addition, the following principles should guide the EU approach:
- rõhk liidusiseste ettevõtjate rahastamisel ja liidusisese kapitali täiendamisel
- focus on financing for domestic companies and leveraging of domestic capital
- keskkonnaalastest ja sotsiaalsetest standarditest kinnipidamine
- adherence to environmental and social standards
- valitsuste toetamine turgude tulemusliku reguleerimise ja õiglase maksustamise jaoks
- support to governments for effective regulation of markets and fair taxation
- kooskõla abi saavate riikide arengukavadega
- alignment with beneficiary countries' development plans
- mitte mingeid toetusi tegevustele, mis lubaks või aitaks otseselt või kaudselt kaasa igasugusele maksudest kõrvalehoidumisele
- no support for any operations which would allow, or contribute directly or indirectly to, any form of tax evasion
- läbipaistvuse, hea valitsemistava ja korruptsioonivastase võitluse edendamine abi saavates riikides
- promotion of transparency, good governance and fight against corruption in the beneficiary countries
- uus laenudele keskendumine ei ohusta toetuste taset.
- the new focus on loans shall not be to the detriment of the level of grants.
Kliimamuutused ja areng on tihedalt seotud ning algatused kliimamuutuse ja vaesusega võitlemiseks võivad olla vastastikku kasulikud.
Climate change and development are closely interlinked, and initiatives for combating climate change and poverty can be mutually beneficial.
Õigeaegne ja asjakohane on komisjoni soov kaasata säästva majandusarengu edendamiseks kliimamuutuse ja suurõnnetuste ohu vähendamise probleemid paremini arengupoliitikasse.
The Commission's ambition to better mainstream climate change and disaster risk reduction (DRR) concerns to promote sustainable economic development is timely and relevant.
Siiamaani ei ole piisavalt viidud läbi süsteemset hindamist selle kohta, mida on tehtud kliimamuutusega kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise teemade integreerimiseks arengukoostöösse.
Until now, there seems to be little systematic evaluation of the efforts undertaken on integrating adaptation and DRR into development cooperation.
Esimese asjana oleks seega oluline hinnata, kas komisjoni välja öeldud kavatsusi kaasata kohanemine ja suurõnnetuste ohu vähendamine arengupoliitikasse on rakendatud ja kuidas seda on tehtud.
As a first step, it would therefore be important to assess if the Commission’s stated intents to mainstream adaptation and DRR have been implemented and in what manner.
Samas ei tohi kliimamuutuse integreerimine asendada uusi ja täiendavaid vahendeid, mida EL ja teised abiandjad on arenguriikidele kliimamuutusega kohanemiseks lubanud.
Mainstreaming of climate change may not replace, however, the provision of new and additional resources which the EU and other donors have promised developing countries for climate change adaptation.
Keskendumine taastuvale energiale on oodatud, eelkõige kuna see on seotud töökohtade loomise ja säästva arenguga.
The focus on renewable energy is to be welcome, in particular as regards the synergy with job creation and sustainable development.
EL peab aga kindlustama, et poliitikast saavad kasu ennekõike vaesed ja et energia kättesaadavuse parandamisega toetatakse kohalikku majandusarengut.
The EU needs to ensure, however, that policies benefit first and foremost the poor and that improving access to energy supports local economic development.
Rohelises raamatus tõdetakse, et toiduga kindlustatus ja põllumajandus on arengu ja majanduskasvu soodustajad, ja keskendutakse säästvale väiketootmisele.
The Green Paper acknowledges that food security and agriculture are a catalyst for development and growth, and focuses on sustainable small scale production.
Ometi on kahetsusväärne, et raamatus ei mainita arenguriikide toiduga mittekindlustatuse põhjuseid.
It is regrettable, however, that it does not address the root causes of food insecurity in developing countries.
Ei tohiks tegeleda põllumajanduse ja toiduga kindlustatusega seotud probleemidega eraldi, sest toiduga mittekindlustatust mõjutavad kõvasti muudki välised tegurid (nt toidukaupadega spekuleerimine, maade haaramine...).
Issues around "Agriculture and food security" should not be addressed in isolation as other external factors impact greatly on food insecurity (e.g. food speculation, land grabbing...).