natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisaks sellele on hakatud pensionile jääma enne seaduslikku pensioniiga.
In addition, there is a tendency to retire before reaching the statutory retirement age.
Inimesed töötavad järjest vähem aega, kui on vajalik nende pensioniõiguste katmiseks.
People always work for less time than is necessary in order to cover their pension entitlements.
Paindlikuma ja individuaalsema pensioni- ja töösüsteemi abil saaksid inimesed tööturul kauem osaleda, kuid neid süsteeme on praegu liiga vähe.
The adoption of more flexible and individual pension and work systems can make it possible to participate in the labour market for longer, but these systems are too rare at present.
Kõige selle tulemusena on veelgi raskem täita stabiilsuse ja kasvu pakti tingimusi, kui sääste ei ole kogutud ja pensionäride jaoks võetud kohustused lisatakse täies mahus arvestustesse.
As a result of all this, it is even more difficult to achieve the conditions of the Stability and Growth Pact if savings have not been accumulated and the obligations towards pensioners which have been entered into are therefore fully included in calculations.
Raportöör suhtub komisjoni rohelisse raamatusse positiivselt, mille eesmärk on, et nii liikmesriigid, tööturu mõlemad osapooled kui ka liit suhtuksid oma kohustustesse innukamalt ja vaataksid need värske pilguga läbi.
The rapporteur regards the Commission’s Green Paper as positive, with the proviso that the responsibilities of Member States, the two sides of industry and Europe must each gain fresh impetus.
Seetõttu peame ühiselt, kuid kõikide osapoolte kohustusi tunnistades ja arvesse võttes, looma süsteemi, mis on jätkusuutlik ja kindel ning tagab liikmesriigi tasandil piisavad pensionid.
We must therefore jointly, while recognising and preserving each party’s responsibility, build a system which is sustainable and secure and results in adequate pensions at Member State level.
On vaja kaasaegset süsteemi, mis tunnistab ja aitab kaasa sellise olukorra kujundamisele, kus vaba liikumine Euroopas ei piirdu esimese samba süsteemidega, vaid kus eelduseks on, et liikuvus on vajalik eelkõige uuele põlvkonnale, kuid ka tõhusale ja hästi toimivale tööturule.
A modern system which recognises that – and helps to bring about a situation in which – freedom of movement in Europe is not confined to first-pillar provision but is based on the assumption that the new generation in particular needs mobility, but so does an effective and efficient labour market.
Teisisõnu on see süsteem, kus lahendusi pakutakse mitte ainult praegustele, vaid ka tulevastele probleemidele.
This, in other words, is a system in which solutions will be provided not only for present needs but also for the future.
I. Demograafilised muutused
I. Demographic change
- Rahvastikus domineerib selgelt üle 55-aastaste vanuserühm.
- The population will be strongly dominated by the 55+ age group.
- Keskmise eeldatava eluea tõus jätkub: meestel 76 aastalt 84 aastani (2060. aastal) ja naistel 82 aastalt 89 aastani (2060. aastal).
- Life expectancy will continue to rise: for men from 76 (2008) to 84 (2060), and for women from 82 (2008) to 89 (2060).
- Sündimus püsib ELis madal (1,6).
- Fertility will remain low in the EU (1.6).
- Üle 65-aastaste arv tööealiste suhtes kahekordistub 25,4%-lt (2008. aastal) 53,5%-ni (2060. aastal).
- The ratio of the number of people aged over 65 to the working population will double from 25.4% (2008) to 53.5% (2060).
- Tööealiste elanike arv suureneb 2007. ja 2020. aasta vahelisel ajal 3,7%, mis tuleneb naiste arvu suurenemisest tööturul.
- Between 2007 and 2020, the working population will increase by 3.7% due to the growing number of women on the labour market.
Pärast 2020. aastat tööealiste elanike arv väheneb 13,6%.
After 2020 the working population will fall by 13.6%.
- 2008. aastal oli iga pensionäri kohta neli tööealist inimest.
- In 2008 there were 4 people in employment for every pensioner.
2020. aastal on neid viis.
In 2020 the corresponding figure will be 5 people in employment for every pensioner.
2060. aastal on iga pensionäri kohta kaks tööealist inimest.
In 2060 the corresponding figure will be 2 people in employment for every pensioner.
- Osalemine tööturul kasvab (15–64-aastased) 70,6%-lt (2007. aastal) 74,1%-ni (2060. aastal).
- Participation in employment (between the ages of 15 and 64) will rise from 70.6% (2007) to 74.1% (2060).
- 2010. aastal on ELis töötegemise lõpetavate inimeste keskmine eluiga 61,4 aastat.
- In 2010 the average age at which people stop work in the EU is 61.4.
2060. aastaks on vananevale elanikkonnale tehtavad riiklikud kulutused suurenenud keskmiselt 4,75% rahvamajanduse kogutoodangust ja riiklikud kulutused pensionidele keskmiselt 2,4% rahvamajanduse kogutoodangust.
By 2060, average public expenditure relating to the ageing of the population will have risen to 4.75% of GNP and average public expenditure on pensions to 2.4% of GNP.
Finants- ja majanduskriis koos demograafiliste muutustega on oma jälje jätnud pensionisüsteemidele.
The financial and economic crisis, combined with demographic changes, will have an impact on pension systems.
Suure tööpuuduse, aeglasema kasvu, väiksema investeeringutasuvuse ja suurema avaliku sektori eelarvepuudujäägi tõttu muutub piisava pensioni kindlustamine ja mõnel juhul ka lubaduste täitmine pensionisüsteemidele järjest raskemaks.
Because of higher unemployment, slower growth, smaller returns on investment and larger public deficits, it will be more difficult for pension systems to provide adequate pensions or in some cases to honour agreements.
Enamikus liikmesriikides ei ole tänased pensionärid veel kriisi tõttu kannatanud, kuid mõnes liikmesriigis on eelarvekärbete tõttu pensione siiski vähendatud.
In most Member States, today’s pensioners have not yet suffered on account of the crisis, while in some Member States cuts in public expenditure have included cuts in pensions.
Paljud liikmesriigid on pensionisüsteemide reformimisel valinud kärbete tegemise esimeses sambas.
In reforming their pension systems, many Member States have chosen to make cuts in the first pillar.
Rahaline jätkusuutlikkus on tähtis, kuid arvesse tuleb võtta ka piisava sissetuleku kindlustamist.
Financial sustainability is important, but account must also be taken of the need to provide an adequate income.
Eelarve jätkusuutlikkus ja pensionisüsteemide piisavus ei ole teineteist välistavad eesmärgid, vaid ühe medali kaks külge.
Keeping budgets sustainable and pension systems adequate are not conflicting objectives, but two sides of the same coin.
Tõelist jätkusuutlikkust ei ole võimalik saavutada piisavate pensionide tagamiseta.
Genuine sustainability cannot be achieved without ensuring that pensions are adequate.
Kui pensionisüsteemid ei ole piisavad, võib tagajärjeks olla tarbimise langus ja vähenenud nõudluse tõttu majanduslik ebastabiilsus ja sellest tulenevalt finantsprobleemid.
If pension systems are not adequate, this may lead to a decline in consumption and, because of reduced demand, to economic instability and hence financial problems.
See võib panna riiklikud kulutused muudele sotsiaalkindlustuse vormidele tugeva surve alla.
It may also put severe pressure on public expenditure on other forms of social security.
Vastutus jätkusuutliku pensionisüsteemi ja piisavate pensionide eest on jagatud valitsuse, tööturu osapoolte ja üksikisiku vahel.
Responsibility for a sustainable pension system and an adequate pension is shared between government, the two sides of industry and the individual.
Esimene sammas põhineb maksumaksjate vahelisel solidaarsusel.
The first pillar is based on solidarity among taxpayers.
Enamikul juhtudel on see riiklik sammas, mida rahastab valitsus ümberjagamisskeemi (pay-as-you-go) abil.
In most cases, it is a public pillar, financed by government using a pay-as-you-go system.
Teise samba eest vastutavad ühiselt tööandjad ja töövõtjad ning see põhineb valitsuse ja tööturu osapoolte kehtestatud õiguslikus raamistikus sätestatud ühistel sissemaksetel.
The second pillar is a shared responsibility of employers and employees, based on joint contributions governed by a legal framework established by the government and the two sides of industry.
Ebaseadusliku töö vastu võitlemine on pensionisüsteemide säilitamiseks samuti tähtis.
It is also important to combat illegal work in order to preserve pension systems.
Esimene ja teine sammas moodustavad piisava pensionisüsteemi aluse.
The first and second pillars are the basis for an adequate pension system.
Käesolevas raportis määratleb raportöör piisava pensioni miinimumpensionina, mille suuruse määrab kindlaks iga liikmesriik ise.
In this report the rapporteur defines an adequate pension as a minimum pension which is determined by each Member State itself.
Kolmas sammas põhineb üksikisiku sissemaksetel.
The third pillar is based on individual contributions.
Tulevastes pensionisüsteemide reformides tuleb esimese ja teise samba vahele luua ühendus.
When pension systems are reformed in future, a link will need to be made between the first and the second pillars.
Need sambad, mis mõnes liikmesriigis osaliselt kattuvad, on tihedalt seotud kolmanda sambaga.
These pillars, which in some Member States partially overlap, are closely related to the third pillar.
ELi tasandil peab avatud koordineerimismeetod tagama, et esimese samba kohustused on jätkusuutlikud ja piisavad, samal ajal tuleb teist sammast kohandada, suurendades tööturu osapoolte rolli.
At EU level a strong Open Method of Coordination must ensure that obligations of the first pillar are sustainable and adequate, while the second pillar must be adapted by increasing the role of the two sides of industry.
Mis aga puutub kolmandasse sambasse, siis siin tuleb pensionifondide maksevõimet paremini reguleerida.
Moreover, as regards the third pillar, the solvency of pension funds must be better regulated.
Põhiliselt vastutab pensionisüsteemide eest liikmesriik, kuid teatavate aspektide puhul on tähtis ELi tasandil koordineerimine: näiteks siseturu toimimise, stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete ning 2020. aasta strateegia täitmise osas.
Pension systems are primarily the responsibility of the Member States, but in the case of certain aspects coordination at EU level is important: for example for the operation of the internal market, the requirements of the Stability and Growth Pact (SGP) and the EU 2020 Strategy.
Muude ELi õigusvahenditega, nagu avatud koordineerimismeetod, saab toetada liikmesriike.
Other EU instruments provide support for the Member States, such as the Open Method of Coordination (OMC).
Penisonikulude mõju riigi rahandusele ühes liikmesriigis võib tõsiselt mõjutada ka teisi liikmesriike.
The impact of pension expenditure on public finances in one Member State may have a serious impact on other Member States.
Stabiilsuse ja kasvu pakti tuleb seetõttu riigi poliitikas arvesse võtta, eriti esimeses pensionisambas.
The SGP must therefore be a factor in national policies, particularly in the first pension pillar.
Pensionifondid on finantsturgude lahutamatu osa.
Pension funds are an integral part of financial markets.
Lisapensioni direktiiv (teine sammas) kuulub tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi (2003/41/EÜ tööandja pensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta) kohaldamisalasse.
The directive on supplementary pensions (second pillar) falls under the IORP Directive (2003/41/EC on the activities and supervision of institutions for occupational retirement provision).
Senini ei ole käesolevat direktiivi kohaldatud kõikide pensionifondide suhtes, mille suhtes see oleks olnud asjakohane.
So far, this Directive has not applied to all the pension funds to which it would potentially have been relevant.
See on põhjustanud pensionifondide kohtlemise ja järelevalve osas ebavõrdsust, sõltudes sellest, kas need on selle direktiiviga reguleeritud.
This has resulted in inequalities of treatment and supervision between pension funds, depending on whether or not they are covered by it.
Finants- ja majanduskriis on teinud selgeks, kui tähtis on pensionifondide järelevalve ELi tasandil.
The financial and economic crisis has made it clear how important it is to supervise pension funds at EU level.
Sellega seoses oleks soovitav uurida solventsuse direktiivide I ja II reguleerimisala ja tõhusust.
In this connection, an investigation of the cover and effectiveness of the Solvency I and II Directives would be desirable.
Raportöör on veendunud, nende kolme direktiivi uurimise puhul tuleb arvesse võtta rohelise raamatu üle peetavaid arutelusid.
The rapporteur strongly believes that such an examination of the three directives concerned should not be seen in isolation from responses to the Green Paper.
Muutuv tööturg
A changing labour market
Paindlikkuse ja kindluse vaheline tasakaal tööturul toetab majanduse kohanemisvõimet ja tugevdab Euroopa sotsiaalset mudelit.
A balance between flexibility and security on the labour market supports the adaptability of the economy and strengthens the European social model.
Praegusel tööturul peavad inimesed suutma töökohta vahetada kiiresti ja ilma finantstakistusteta.
On the current-day labour market, people must be able to move between jobs easily and without facing financial obstacles.
Tööandjad peavad olema suutelised tööle võtma õige inimese, kellel on vajalikud oskused.
Employers must be able to appoint the right person with the right skills.
Ka selle tõttu tuleb pensionisüsteeme ajakohastada, et tööturult kõrvaldada liikuvuse takistused.
This also makes it necessary to modernise pension systems in order to eliminate obstacles to mobility on the labour market.
Muu hulgas peab tööturg olema paindlik ka pensionäride seisukohast.
Incidentally, the labour market should also be flexible for pensioners.
Kuna tööturg muutub paindlikumaks ja naiste arv suureneb, on pensionisüsteemide aluseks olevad arvutused vananenud, sest need põhinevad täieliku tööaja töötanud meestel ja nende keskmistel sissetulekutel, mille tõttu tuleb neid arvutusi samuti ajakohastada.
As the labour market becomes more flexible and the number of women on it increases, the calculations made in pension systems, which are based on men with complete careers and average incomes, are out of date, so that modernisation is needed here too.
See on eriti tähtis, kui arvesse võtta, et kodanikel on õigus saada täpset teavet oma pensioni ja pensionisüsteemi kulude kohta (eelkõige esimese samba puhul).
This is particularly true from the point of view that citizens have a right to accurate information about their pensions and the cost of the pension system (especially the first pillar).
Turvalise paindlikkuse süsteemidel on oluline osa tööea pikendamise seisukohast.
Flexicurity schemes play an essential role in extending working life.
Inimesi tuleb julgustada oma tööelu pikendama näiteks tööturupoliitika kaasajastamise ja töötingimuste parandamisega.
People must be encouraged to prolong their careers, for example by modernising labour market policy and improving working conditions.
Euroopa, riigi ja kohaliku tasandi poliitika eesmärk peab olema aktiivne vananemine.
At European, national and local level, policies must be geared to ageing actively.
V. Võrdsed võimalused
V. Equal opportunities
Rohelises raamatus ei ole naiste ja meeste võrdõiguslikkusele erilist tähelepanu pööratud.
The Green Paper does not devote any specific attention to equality between men and women.
Ebatüüpiliste lepingute alusel töötab rohkem naisi kui mehi.
It is more common for women to work on atypical contracts than for men.
Naised teenivad keskmiselt vähem kui mehed ja katkestavad töö sagedamini kui mehed, et tegutseda hooldajana.
On average, women earn less than men and interrupt their careers more often in order to act as carers.
Sellest tulenevalt on nende pensionid tihti väiksemad, mis suurendab vanemate naiste vaesusriski, samuti suurendab seda asjaolu, et nad elavad meestest kauem (kuigi sugupoolte vaheline erinevus hakkab vähenema).
Consequently, their pensions are often smaller, which increases the risk of poverty for older women, as does the fact that they live longer (although the disparity between the sexes is declining).
Mõnes ümberjagamisskeemis on hooldusperioodid maksetes arvesse võetud.
In some pay-as-you-go systems, caring periods are included in the contribution.
Kuid seda ei tehta lisapensioniskeemide puhul.
However, this is not the case in supplementary pension schemes.
Seetõttu on küsimus, kuidas solidaarsust rahastada.
The question to be resolved, therefore, is how solidarity should be financed.
Raportöör on seisukohal, et rahaline sõltumatus peaks sotsiaalkindlustuses olema üldine põhimõte.
The rapporteur considers that financial independence should be the general principle in social security.
Individuaalsed pensionimaksed tagavad majandusliku sõltumatuse nii naistele kui ka meestele.
Individual pension entitlements guarantee economic independence for women and men.
Üks võimalus paindlikkuse suurendamise ning meeste ja naiste vaheliste erinevuste kõrvaldamisega seotud probleemide lahendamiseks võiks olla pensionifondi tehtavate maksete piisavuse hindamine selle alusel, mitu aastat peab sissemakseid tegema, et tekiks sellise pensioni õigus.
One direction in which ways of increasing flexibility and eliminating differences between men and women could be sought is by assessing the adequacy of contributions to pension funds on the basis of the number of years for which contributions must be made in order to acquire the right to such a pension.
Pensionisüsteemide ja nende kohta kodanikele antava teabe läbipaistvus on usalduse saavutamiseks väga oluline.
The transparency of pension systems and of the information about them given to citizens is vital to confidence.
Inimesed peavad olema teadlikud pensionisüsteemide eri sammaste võimalustest, et tagada endale piisav pension.
People must be made aware of the opportunities afforded by the various pillars of the pension system to secure an adequate pension.
Nad peavad saama õiget teavet riskide kohta.
They must have access to the right information about the various risks.
Kriisi tõttu peavad poliitikakujundajad looma stabiilsuse sellega, et annavad selget teavet pensionipoliitika ja tulevaste pensionide suuruse kohta.
The crisis adds to the need for policy-makers to create stability by providing clear information about policy on pensions and about future pension income.
Ainult siis saavad inimesed teha tasakaalustatud otsuseid oma pensioni kohta.
Only then can members of the public make balanced decisions about their pension provision.
Sellega seoses on raportöör seisukohal, et elanikele tuleb selgitada, et nad peaksid hakkama oma pensionide jaoks säästma võimalikult varakult (finantsharidus).
In this context the rapporteur considers it vital to cultivate awareness among members of the public that they should start saving for their pensions as soon as possible (financial education).
rohelise raamatu „Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem” kohta
on ‘Towards adequate, sustainable and safe European pension systems’
Arvamuse koostaja (*): George Sabin Cutaş
Rapporteur(*): George Sabin Cutaş
10. rõhutab, et riigi rahanduse jätkusuutlikkus eeldab kogu avaliku ja erasektori võla arvessevõtmist; juhib tähelepanu asjaolule, et pensionisäästud kujutavad endast rohkemat, kui üksnes pensionideks määratud sääste; nõuab, et avaliku sektori kapitaliseerimata otseste pensionikohustuste kogumaht avalikustataks ja esitataks selgesõnaliselt riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse huvides;
Emphasises that the sustainability of public finances requires the inclusion of total public and private debt in the assessment; points out that pension savings constitute something more than merely savings earmarked as pension; requests that the full scale of unfunded direct public-sector pension liabilities be made transparent and explicitly disclosed, with a view to the long-term sustainability of public finances;
17. märgib, et kuigi liikmesriikides on suur valik pensionitooteid, ei ole need kõigile Euroopa kodanikele kättesaadavad; on seisukohal, et erinevad pensioniõiguste akumuleerimise viisid tuleks teha Euroopa kodanikele võimalikult kättesaadavateks, ning tunnistab vajadust parandada juurdepääsu olemasolevatele pensionitoodetele;
Observes that, despite the great variety of pension products in the various Member States, not every European citizen has access to a wide range of such products; considers that European citizens should be given maximum access to various ways of accumulating pension rights, and recognises the need to improve access to existing pension products;
20. märgib, et kauem töötamine võib anda oma panuse, kuid samas tunnistab, et töötajad üldiselt ei tööta vanuseni, millest alates neil tekib õigus täispensionile; märgib, et kõige koormavamate kutsealade töötajad jäävad üldiselt pensionile varem kui teised; on arvamusel, et seoses demograafiliste suundumuste ja vajadusega tagada pensionide rahastamine peab rohkem inimesi tööturul osalema pikaajaliselt; rõhutab, et jätkusuutlikkuse saavutamisel on üheks tähtsamaks prioriteediks võimaldada inimestel ilma diskrimineerimiseta töötada pensionieani, rakendades selleks tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas piisavalt toetavat poliitikat, nt liiga varase pensionilemineku ärahoidmine, rahaliste stiimulite kasutuselevõtt, elukestva õppe ja piisava tervishoiu tagamine;
Notes the contribution that may be made by working longer and, at the same time, realises that workers generally do not work until the age at which they are entitled to draw full pension; takes note of the fact that employees in the most onerous occupational categories tend to retire earlier than others; considers that, in view of demographic trends and the need to ensure that pensions can be paid for, it is necessary for more people to participate in the labour market on a long-term basis; stresses that one of the important priorities for achieving sustainability is to enable people to work until retirement age without discrimination, by implementing adequate enhancing policies with regard to employment and social provision – e.g. discouraging early retirement, introducing financial incentives and securing lifelong learning and adequate healthcare;
22. on seisukohal, et arvestades erinevaid riiklikke, demograafilisi ja tööjõu tingimusi, tuleb pensioniea kehtestamise küsimuses lähtuda subsidiaarsuse põhimõttest ning võtta muudele teguritele lisaks arvesse oodatavat eluiga, tervist ja töötingimusi; on siiski arvamusel, et liikmesriigid peaksid kooskõlastama oma pensionipoliitika strateegiat, kasutades avatud koordinatsiooni meetodit; toetab kodanike selget teavitamist tagamaks, et inimesed saaksid täielikult aru, millist pensionitaset neil oodata on;
Considers that setting the retirement age is an issue to be addressed according to the subsidiarity principle, considering the variety of national, demographic and labour-force situations, and taking into account life expectancy, health and working conditions, among other factors; is of the opinion, however, that Member States should coordinate their pension policy strategies, using the open method of coordination (OMC); supports a policy of clear communication with citizens to ensure that people fully understand the level of pension they can expect;
25. on seisukohal, et teise samba süsteemide mitmekesisuse ja keerukuse tõttu võiks ette näha põhitingimused töötajate rahastatavate tööandjapensionide kõikjal ELis ülekantavuse kohta;
Considers that, in view of the widely differing nature and the complexity of second-pillar schemes, basic conditions could be laid down to govern the EU-wide transferability of employee-financed occupational pensions;
26. märgib, et tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi rakendamine liikmesriikide poolt on üldiselt takerdunud; kutsub komisjoni üles võtma vajaduse korral liikmesriikide suhtes meetmeid, et tagada tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi nõuetekohane ja õigeaegne rakendamine;
Observes that the implementation of the IORP Directive by Member States generally has been delayed; calls on the Commission, if necessary, to take action against Member States in order to ensure correct and timely implementation of the IORP Directive;