natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Programmi 2. meetme arengu- ja välissuhete valdkonna vahendite puhul rakendatakse tihendatud koostööd AFET ja DEVE komisjonidega.
It is the subject of increased cooperation with the AFET and DEVE committees with regard to the external development and cooperation instruments in Action 2.
Programmi Erasmus Mundus areng
The development of the Erasmus Mundus programme
Praegune programm Erasmus Mundus on kõrghariduse valdkonna koostöö ja liikuvuse programm, mille eesmärgiks on edendada Euroopa Liitu kui ülemaailmse tähtsusega õppe tippkeskust.
The current Erasmus Mundus programme is a co-operation and mobility programme in the field of higher education intended to promote the European Union as a centre of excellence in learning around the world.
Jätkata tuleb kvaliteediloogikat, mis oli esimese programmi aluseks.
The objective of excellence that lay behind the first programme should be pursued further.
Lisaks sellele on uus programm suunatud kultuuridevahelise mõistmise edendamisele kolmandate riikidega tehtava koostöö abil ning nende riikide arengu soodustamisele kõrghariduse valdkonnas.
The new programme will also seek to promote intercultural understanding through cooperation with third countries, and boost their development in the field of higher education.
Käimasoleva programmi vahehindamine annab tunnistust programmi edukusest kolmandate riikide ja Euroopa üliõpilaste seas.
The mid-term review of the current programme testifies to its success with students from third countries and European students.
Ajavahemikul 2004–2008 on kolmandate riikide üliõpilastele ja 323 osalenud ülikoolile (neist 265 Euroopa ülikooli) eraldatud 4424 stipendiumi.
Between 2004 and 2008, 4 424 scholarships were granted to students from third countries and 323 universities (265 in Europe) took part.
Uus Erasmus Munduse programm peab seega suutma kohaneda selle järjest suurema liikuvusvajadusega, säilitades seejuures kvaliteedinõuded.
The new Erasmus Mundus programme should therefore be tailored to this rising demand for mobility without sacrificing quality.
Uues programmis keskendutakse kolmele m eetmele:
The new programme will be based on three actions:
1. meede hõlmab ühiseid magistri- ja doktoriõppe õppekavasid koos vastavate stipendiumidega.
Action 1 deals with joint masters and doctoral programmes, and scholarships.
Meetme eesmärgiks on edendada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ja levitada seda kogu maailmas.
It aims to promote the excellence of European higher education in the world.
Ühised õppekavad töötab välja vähemalt kolme Euroopa riigi ülikoolidest koosnev konsortsium ning kavad võivad hõlmata erinevate kolmandate riikide kõrgharidusasutusi.
The joint programmes are set up by a consortium of universities from at least three European countries and may involve higher education institutions from different third countries.
2. meede võimaldab luua partnerlussuhteid kolmandate riikide kõrgharidusasutustega ning hõlmab ka õppestipendiume.
Action 2 allows partnerships with third-country higher education institutions and includes scholarships.
Selle välise koostöömeetme eesmärgiks on väärtustada kolmandate riikide inimressursse ja arendada vastavalt ELi välispoliitika põhimõtetele nende riikide rahvusvahelist koostöövõimet.
The aim of this external cooperation action is to develop human resources and the international cooperation capacity of higher education institutions in third countries, in line with EU external policy.
Mainitud partnerlussuhted seovad omavahel vähemalt viit kõrgharidusasutust vähemalt kolmest Euroopa riigist ja mitmest kolmandast riigist.
These partnerships involve a minimum of five higher education institutions from a minimum of three different European countries and a number of institutions in third countries.
3. meede hõlmab kommunikatsiooni ja teabevaldkonna erimeetmeid.
Action 3 covers specific communication and information measures.
Selle meetme eesmärgiks on suurendada Euroopa kõrghariduse nähtavust rahvusvahelisel areenil.
This action seeks to enhance the visibility of European higher education on the international stage.
Programmi eelarve
The budget for the programme
Programmi eelarve koosneb kahest eraldiseisvast osast – meetmete 1 ja 3 eelarve ning eraldi eelarve meetme 2 jaoks.
The budget is split into two separate parts: one budget for Actions 1 and 3 and a separate budget for Action 2.
Seejuures on 1. meetme (ühised magistri- ja doktoriõppe õppekavad) eelarve 450 miljonit eurot (võrdluseks: praeguse programmi eelarve on 230 miljonit eurot), 3. meetme (teabemeetmed) eelarve on 16,5 miljonit eurot.
The budget for Action 1 (joint masters and doctorates) is therefore € 450 million (as compared with a budget of € 230 million for the current programme) and € 16.5 million for Action 3 (information measures).
Seda eelarvet haldab hariduse ja kultuuri peadirektoraat.
This budget is managed by the Education and Culture DG.
2. meetme (Erasmus Munduse partnerlussuhted) eelarve on seevastu vaid hinnanguline.
The budget for Action 2 (Erasmus Mundus partnerships), on the other hand, is only an estimate.
Prognoositav eelarve on 460 miljonit eurot ja see jaguneb kavakohaselt eri välis- ja arengupoliitika vahendite vahel, mainitud eelarvet haldavad välissuhete peadirektoraat ja arengukoostöö peadirektoraat.
This estimated budget of € 460 million will be divided, indicatively, between various external policy and development instruments and will be managed by the RELEX and AIDCO DGs.
Programmi uuendused on järgmised:
The new features of this programme are:
· 1. meede: Erasmus Munduse magistri- ja doktoriõpe
· Under Action 1: Erasmus Mundus masters and doctorates
– Stipendiumide maksmine Euroopas ja kolmandates riikides õppivatele Euroopa üliõpilastele;
- The award of scholarships to European students moving to study in Europe and in third countries;
Siiani oli stipendiumide maksmine Euroopa üliõpilastele võimalik vaid juhul, kui nad siirdusid õppima kolmandasse riiki, stipendiumi maksimaalseks kestuseks oli vaid kolm kuud ning seda maksti vaid juhul, kui vastavad kolmandad riigid olid sõlminud magistriõppe partnerluslepingu.
Up to now, scholarships for European students were only possible if they moved to third countries only for a maximum of three months and only if these third countries were partners under the masters programme.
– Erasmus Munduse ühisdoktorantuuride avamine.
- The establishment of joint "Erasmus Mundus" doctorates.
· 2. meede: Erasmus Munduse partnerlussuhted
· Under Action 2: 'Erasmus Mundus partnership'
Selliste partnerlussuhete näol on tegemist komisjoni poolt alates 2005. aastast väljaspool Erasmus Munduse programmi saadud kogemuste ülekandmisega.
This type of partnership is in fact the transposition of experience acquired by the Commission since 2005 outside the Erasmus Mundus programme.
Komiteemenetluse abil on loodud nn väliskoostöö aknad, mis võimaldavad suuremal hulgal kolmandate riikide üliõpilastel tulla Euroopasse mitte üksnes seoses magistriõppega.
Through the comitology procedure, external cooperation ‘windows’ have been set up in order to allow a higher number of third-country students to come to Europe without having to follow a masters course.
Selliste partnerlussuhete raames maksti tänu Erasmus Munduse rahaliste vahendite hulka mittekuuluvate fondide vahenditest ajavahemikul 2005–2008 täiendavalt 1640 stipendiumi.
Under this framework, 1640 additional scholarships were granted between 2005 and 2008, thanks to funding from financial instruments other than the Erasmus Mundus budget.
Punktid, mis pälvisid raportööri erilist tähelepanu:
Points of particular note for the rapporteur:
Erasmus Munduse partnerlussuhteid käsitleva 2. meetme eeldatav eelarve
The 'indicative' budget for Action 2 'Erasmus Mundus partnership'
Meetme 2 eelarve rahastamine toimub väliskoostöö vahenditest ning see jaguneb järgmiselt:
The budget for Action 2 is financed by external cooperation instruments and divided up as follows:
– 2 arengupoliitika vahendit:
- 2 development policy instruments:
– arengukoostöö rahastamisvahend (DCI): 240 miljonit eurot;
- Financing instrument for development cooperation (DCI): € 240 million;
– ja 3 välispoliitika vahendit:
- and 3 external policy instruments:
– Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend (ENPI): 140 miljonit eurot
- European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI): € 140 million,
– rahastamisvahend koostööks tööstusriikidega ja muude suure sissetulekuga riikidega ( ICI ): 20 miljonit eurot
- Financing instrument for cooperation with industrialised and other high-income countries (ICI): € 20 million,
– ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA): 30 miljonit eurot
- Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA): € 30 million.
Euroopa Komisjon määrab koos iga kolmanda riigiga igal aastal kindlaks summa, mille ulatuses rahastatakse kõrghariduse vahetusprogramme.
Each year, the European Commission establishes the amount to be spent on exchanges in higher education with each third country.
Seetõttu on paraku võimatu määrata varakult kindlaks summad, mis muutuvad aastast aastasse vastavalt sellele, millised on mainitud riikide prioriteedid.
It therefore unfortunately seems impossible to determine in advance amounts which will vary from year to year depending on the priorities set by these countries.
Raportöör avaldab kahetsust, et nende vahetuste jaoks kulutatavatest summadest on võimalik täpset ettekujutust saada alles tagantjärele kokkuvõtte raames.
The rapporteur regrets that a report containing precise information on the sums allocated to these exchanges will only be available a posteriori.
Ebatõhus geograafiline jagunemine ja ebapiisav soolise võrdõiguslikkuse tagamine
Geographical distribution and gender equality not properly respected
Partnerlussuhete geograafilise jagunemise üle otsustavad ainult RELEXi ja AIDCO peadirektoraadid, see aga võib taas viia näiteks Aasia päritolu üliõpilaste liiga suurele esindatusele võrreldes Vahemere piirkonna riikidest või AKV riikidest pärit üliõpilastega, nagu seda võib täheldada praeguse programmi puhul.
The geographical distribution of the partnerships is decided on solely by DGs RELEX and AIDCO, which could lead once again, for example, to over-representation of Asian students to the detriment of students from Mediterranean or ACP countries, as is the case in the current programme.
Samuti on soovitatav vältida seda, et Erasmus Munduse konsortsiumides on teatavad riigid liialt vähe esindatud, nagu see praeguse programmi puhul on täheldatav Kreeka, Austria, Slovakkia, Lääne-Balkani riikide puhul või üldiselt uute liikmesriikide puhul.
It would also be desirable to avoid certain countries being under-represented in Erasmus Mundus consortia, as is currently the case for Greece, Austria, Slovakia, the western Balkans or the new Member States in general.
Näiteks ajavahemikul 2007–2008 eraldatud 273 Erasmus Munduse stipendiumist, millele lisanduvad veel „välise koostöö akende” stipendiumid, eraldati 63 stipendiumi Balkani riikidele, 37 Hiinale ja 403 Indiale .
Indicatively, 273 Erasmus Mundus scholarships have been granted for 2007-2008, along with scholarships granted under ‘external cooperation windows’, i.e. 63 scholarships for the Balkans, 37 for China and 403 for India.
RELEXi ja AIDCO peadirektoraatide tehtav valik partnerlussuhetes osalejate kohta on seega määrava tähtsusega selleks, et tagada üliõpilaste tasakaalustatud esin datus lähtuvalt nende geograafilisest päritolust.
DG RELEX and AIDCO’s choice of countries to participate in partnerships is therefore crucial in ensuring a balanced representation of students according to their geographical origin.
Samuti tuleb reaalselt arvestada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet.
Equally, the principle of gender equality must be effectively respected.
Näiteks on ajavahemikul 2007–2008 Indiast pärit 403 stipendiumi saanud üliõpilase seas vaid 103 naist.
For example, out of the 403 students from India having received a scholarship for 2007-2008, only 103 were women.
Raportööri märkused programmi ko hta tervikuna
The rapporteur's suggestions for the programme as a whole:
Programmile juurdepääsu aluseks on akadeemilised kvaliteedikriteeriumid, samuti tuleb silmas pidada juurdepääsu võimaldamist puuetega isikutele , õpiraskustega isikutele ning jälgida soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet ja tasakaalustatud geograafilist jagunemist .
Access to the programme will be on the basis of academic excellence criteria, and should also be open to people with disabilities and persons with learning difficulties, and comply with the principles of gender equality and a balanced geographical breakdown.
Programmis osalema tuleb õhutada Balkani riikide ja ühinejariikide kodanikke ning nende riikide ülikoole tuleb julgustada osalema konsortsiumide tegevuses, et anda haridusele neis riikides Euroopa mõõde, mis on vajalik nende tulevaseks integreerumiseks Euroopa Liitu.
Nationals from the Balkans and the acceding countries should be encouraged to take part in this programme, and universities in these countries encouraged to join consortia, in order to lend a European dimension to their education which would be useful for their future integration into the EU.
Kui on kehtestatud õppemaksud, peavad need olema ü hised konsortsiumi kuuluvate või partnerlussidemetega seotud ülikoolide jaoks, samuti peavad õppemaksud olema võrdsed kõikide üliõpilaste (nii kolmandate riikide kui Euroopa üliõpilaste) jaoks.
Tuition fees, where these exist, should be common to all universities in the consortium or partnership, and be identical for all students (from third countries or Europe).
Stipendiumi suuruse puhul tuleb võtta arvesse õppemaksu suurust, ning õpingutega seotud kulude ja elamiskulude eeldatavat suurust sihtriigis.
The value of the scholarships should take account of the level of tuition fees, estimated expenditure for the studies and costs relating to the student's stay in the destination country.
Et võimaldada suuremaid investeeringuid teadusuuringutesse, tuleb rakendada avaliku ja erasektori vahelisi partnerlussuhteid .
Public-private partnerships should be set up, notably to allow for greater investment in research.
Teave programmi kohta peab jõudma võimalikult paljude Euroopa ning maailma ülikoolideni.
Information on the programme should reach an optimum number of universities in Europe and throughout the world.
Seetõttu peab see teave olema kättesaadav võimalikult paljudes keeltes.
This is why such information needs to be available in as many languages as possible.
Samuti peavad Euroopa Komisjoni delegatsioonid kolmandates riikides tagama olulise teabe võimalikult laia levitamise vastavates riikides, see võimaldab üliõpilastel teha asjakohasemaid valikuid (õppemaksu ja stipendiumi suurus, võimalik tagasipöördumiskohustus jne).
The European Commission's delegations in third countries should also be able to handle the widespread local dissemination of useful information and help influence the student's choice (as to the level of tuition fees, the value of scholarships, possible obligation to return home, etc.).
Raportööri märkused 2. meetme kohta:
The rapporteur's specific suggestions for Action 2:
Välispoliitikaga seotud fonde , millest on võimalik rahastada Euroopa üliõpilastele makstavaid stipendiume , tuleb täpsustada ning täpselt kindlaks määrata.
Details should be given on funds from the field of external policy that may be used to finance scholarships for European students , and they should be clearly labelled as such.
Partnerlussuhete peamiseks eesmärgiks peab jääma kolmandate riikide üliõpilaste toomine Euroopa Liitu .
Attracting students from third countries to the EU should remain the primary objective of the partnerships.
Euroopa üliõpilaste liikuvus kolmandatesse riikidesse on endiselt oluline kultuuridevahelise dialoogi soodustamiseks, kuid selle ulatus peab jääma väiksemaks.
European students moving to third countries is still necessary for promoting intercultural dialogue, but this should be on a lesser scale.
Et olla kõigile, eeskätt üliõpilastele kättesaadav, peab oluline teave olema esitatud programmi aluseks olevas otsuses (ja mitte pakkumiskutsetes).
Important information should be contained in the Decision establishing the programme (and not in the invitations to tender) so that all parties, and particularly the students, know of it.
Selliseks teabeks on näiteks üliõpilaste kohustus pöörduda tagasi oma päritoluriiki, sest programm ei või mingil juhul aidata kaasa ajude väljavoolamisele kolmandatest riikidest.
One such piece of information is the obligation for students to return to their country of origin, as this programme should on no account allow a brain drain from third countries.
Kuigi programmiga liitub partnerlussuhete kaudu järjest enam üliõpilasi, tuleb jälgida, et osalemiseks väljavalitud isikute puhul peetaks jätkuvalt silmas akadeemilise kvaliteedi eesmärke ning vastuvõtu kvaliteeti .
Whilst this programme is open to more students and academics from third countries, through partnerships, care should therefore be taken to retain the objectives of excellence in the persons selected and the quality of the welcome.
Et programm oleks edukas, tuleb järgida püstitatud kvaliteedieesmärke nii pakutava hariduse kui vastuvõtutingimuste puhul.
For this programme to be a success, it is necessary to pursue the objectives of excellence in the education offered and the quality of the welcome.
Atraktiivsete tippkeskuste loomiseks, mis kaasavad üha suuremal hulgal andekaid üliõpilasi ja kvaliteetseid ülikoole, peavad programmis osalemise tingimused olema selged ja läbipaistvad.
In order to create poles of excellence attracting a greater number of top quality students and academics, this programme needs clear and transparent conditions on participation.
Ja lõpuks, et programm saaks edendada paremat kultuuridevahelist mõistmist, peab see hõlmama tasakaalustatult kõiki maailma piirkondi.
Finally, to ensure that this programme can foster better intercultural understanding, it will need to reach out in a balanced manner to all parts of the world.
Erasmus Munduse programmi teises etapis (2009–2013) jätkatakse esimese Erasmus Munduse programmi (2004–2008) raames toimunud tegevust, välja arvatud asjaolu, et uus programm kaasab väliskoostöö alaprogrammi, programmi ulatust laiendatakse kõigile kõrghariduse tasanditele, parandatakse Euroopa üliõpilaste rahastamisvõimalusi ja pakutakse tõhusamaid koostöövõimalusi kõrgharidusasutustega.
The second phase of the Erasmus Mundus programme (2009-2013) will continue the activities of the first Erasmus Mundus programme (2004-2008), with the exception that the new programme incorporates its External Cooperation Window, extends its scope to all levels of higher education, and improves funding opportunities for European students, as well as offers enhanced possibilities for cooperation with Higher Education Institutions (HEIs).
Erasmus Munduse programmi peamiseks eesmärgiks jääb endiselt hariduse tipptaseme edendamine, väliskoostöö alaprogrammi kaasamisega teises etapis lisatakse programmile aga välispoliitiline mõõde.
Whereas the main objective of the Erasmus Mundus programme continues to be the promotion of "excellence", its second phase adds through the incorporation of the External Cooperation Window a foreign policy dimension to the programme.
Rahalised vahendid programmi kõnealuse osa jaoks saadakse välisabi rahastamise vahenditest, sealhulgas Euroopa naabruse ja partnerluse instrument ja ühinemiseelne rahastamisvahend, millega toetatakse vastavalt Euroopa naabruspoliitikat ning ühinemisprotsessi.
The funds for the this part of the programme will be drawn from external assistance instruments, including the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) and Pre-Accession Instrument (IPA), which support the European Neighbourhood Policy and Accession Process, respectively.
Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi ning ühinemiseelse rahastamisvahendi demokraatlikku kontrollimist juhib väliskomisjon, mis praktikas tähendab, et väliskomisjon saab kõik olulised strateegiadokumendid samal ajal, kui need liikmesriikidele edastatakse.
The Committee on Foreign Affairs is the lead committee for the democratic scrutiny of the ENPI and IPA, meaning in practice that it receives all relevant strategy papers at the same time as they are transmitted to the Member States.
Seejärel alustavad parlament ja komisjon dialoogi strateegiadokumentide üle, mida parlament soovib arutada.
The Parliament and the Commission then engage in a dialogue on the strategy papers the Parliament wishes to discuss.
Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi ning ELi laienemisstrateegia tuumaks on inimestevaheliste kontaktide, teadusuuringute ning haridusalase ja noortevahetuse edendamine ja käesolevate muudatusettepanekute eesmärgiks on tagada, et programmi asjakohaste meetmete eesmärkides kajastuksid eelnimetatud poliitika prioriteedid.
Promotion of people-to-people contacts, research, and educational and youth exchanges lies at the core of the ENP and the EU's enlargement strategy and the amendments seek to ensure that the objectives of the relevant actions of the programme reflect the priorities of the above-mentioned policies.
Samas on raportöör veendunud, et tülikas viisapoliitika, millega Erasmus Munduse üliõpilastel tuleb kokku puutuda, on tõsine takistus programmi võimaluste täielikul kasutamisel.
However, he believes that the cumbersome visa policies that the Erasmus Mundus students have to face are major obstacles towards making full use of the opportunities of the programme.
Kuna viisapoliitika kuulub liikmesriikide pädevusse, kutsub raportöör liikmesriike võtma kõiki võimalikke meetmeid viisade saamise ja uuendamise hõlbustamiseks.
Since the visa policy is a Member State competence, your draftsperson calls on the Member States to take all possible steps to simplify the obtaining and renewing of visas.
Lõpuks avaldab raportöör veendumust, et programmi kohta teabe jagamist kolmandates riikides on vaja paremini kooskõlastada, näiteks komisjoni delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondade kaudu.
Finally, your draftsperson believes there is a clear need for better coordination of information on the programme in third countries, for example via the delegations of the Commission and the Embassies of the Member States.
(2 a) Läbirääkimistel välisabi rahastamise vahendite ning eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle saavutasid Euroopa Parlament ja komisjon demokraatliku kontrolli ning välistegevuse sidususe küsimuses rea kokkuleppeid, mis on esitatud institutsioonidevahelisele kokkuleppele lisatud deklaratsioonides.
(2a) In the course of negotiating the external assistance instruments and the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and sound financial management, the European Parliament and the Commission reached a number of understandings on democratic scrutiny and the coherence of external action, set out in the declarations annexed to the Interinstitutional Agreement.
Konsultatsiooniprotsess ja dialoog Euroopa Parlamendiga toimuvad vastavalt parlamendi õigusele, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta o tsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,¹ ja eelkõige vastavalt selle artiklile 8.
The consultation process and dialogue with the European Parliament will operate in parallel with the latter's rights under Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission 1 , and in particular Article 8 thereof.
Programmi üldine eesmärk on parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ning tõhustada rahvaste- ja kultuuridevahelist dialoogi ja mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu ning samuti toetada ELi välispoliitilisi eesmärke ja kolmandate riikide jätkusuutlikku arengut kõrghariduse vallas.
The programme’s overall aim is to enhance the quality of European higher education and to promote dialogue and understanding between peoples and cultures through cooperation with third countries as well as to promote EU external policy objectives and the sustainable development of third countries in the field of higher education.