natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. arvestades, et majanduse esimeste elavnemise märkide ilmnemisel soovitas Euroopa Ülemkogu 2009. aasta septembris, et eelarvepoliitika peaks olema suunatud riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, ja kutsus üles koostama majanduse elavnemisel viivitamata kriisist väljumise kooskõlastatud strateegiaid, võttes arvesse iga riigi konkreetset olukorda;
J. whereas, in response to the first signs of a recovery, the European Council recommended in September 2009 that fiscal policies should be ‘reoriented towards the long-term sustainability of public finances’, and pointed out that ‘exit strategies need to be designed in a coordinated manner as soon as the recovery takes hold, taking into account the specific situation of individual countries’,
K. arvestades, et hiljuti on võimalik olnud täheldada riigi rahanduse usaldusväärsuse ja majanduse vastupidavuse vahel positiivset vastastikust seost;
K. whereas in recent times it has been possible to see a positive correlation between sound public finances and the resilience of a country's economy,
L. arvestades, et üha suurenev valitsemissektori võlg asetab tulevaste põlvkondade õlgadele ränga võlakoormuse;
L. whereas increasing government debt places a severe burden on future generations,
M. arvestades, et mõnes liikmesriigis on valitsemissektori võlg suurenenud nii, et see õõnestab stabiilsust ning toob kaasa valitsussektori suured kulutused intresside maksmisel, mis toimub üha olulisemaks muutuvate tervishoiu- ja pensionisüsteemide kulutuste arvelt;
M. whereas government debt in some Member States has increased in a way that undermines stability and results in high government expenditure on interest payments at the expense of the increasingly important spending on health and pension systems,
N. arvestades, et riikide suurenenud laenuvõtmine moonutab finantsturge, tõstes intressimäärasid, millel on negatiivsed tagajärjed nii kodumajapidamistele kui ka uutesse töökohtadesse investeerimisele;
N. whereas increased public borrowing distorts financial markets by pushing interest rates higher, with negative consequences for households as well as for investments in new jobs,
O. arvestades, et tõhusa statistika haldamise või sõltumatute statistikaametite puudumine liikmesriikides õõnestab riikide rahanduse terviklikkust ja jätkusuutlikkust;
O. whereas a lack of effective statistical governance or independent statistical institutions in Member States is undermining the integrity and sustainability of public finances,
P. arvestades, et teised maailma piirkonnad, mis veel hiljuti konkureerisid madala kvaliteediga kauba tootmisega, on nüüd hakanud pakkuma kvaliteetset kaupa; arvestades, et need konkurendid kasutavad tipptehnoloogiat, makstes samal ajal endiselt väikest tunnitasu ega pea võitlema negatiivse demograafilise arenguga, ning kõnealustes riikides on üksikisikute kogu töötundide arv nende elu jooksul väga suur; arvestades, et Euroopas saavutati täielik tööhõive viimati enne 1973. aasta naftakriisi, arvestades, et täielik tööhõive on endiselt eesmärk, mille poole EL peab püüdlema, tehes seda kooskõlas aluslepingutega ja keeramata selga oma kõrgel tasemel sotsiaalkaitsele ja inimarengule;
P. whereas other parts of the world which until recently were competing by producing low- quality goods are now entering the high-quality segments; whereas these competitors use advanced technology, whilst still paying moderate hourly wages and not having to grapple with adverse demographic trends, and against a background of individuals totalling a high number of working hours in their lifetimes; whereas in Europe full employment was last reached before the oil crisis of 1973, whereas full employment nevertheless remains an objective towards which the EU has to strive, in conformity with the spirit of the Treaties, without turning its back on its high level of social protection and human development,
Q. arvestades, et on olemas mitmeid vahendeid jätkusuutlikkuse mahajäämuse vähendamiseks, näiteks üldise tootlikkuse suurendamine ning eelkõige sotsiaalteenuste tootlikkuse suurendamine, pensioniea tõstmine, sündivuse või sisserändajate arvu suurendamine;
Q. whereas there are various means to reduce the sustainability gap, such as increasing general productivity, and, most importantly increasing the productivity of the welfare services, raising the retirement age, increasing the birth rate or increasing the numbers of immigrants,
R. arvestades, et demograafilised muutused sõltuvad sündimusest, mis sõltub suurel määral stiimulitest ja toetustest emadusele, ja rändest;
R. whereas population trends are shaped by changes in the fertility rate, which are to a large degree dependent on maternity incentives and benefits and migration flows,
S. arvestades, et praegused võla ja eelarvepuudujäägi tasemed ohustavad heaoluriikide olemasolu;
S. whereas the current debt and deficit levels threaten the very existence of the welfare state,
T. arvestades, et kui struktuurireforme ei rakendata ja riigi rahandust ei tugevdata, mõjutab see negatiivselt tervishoiu, pensionide ja tööhõivega seotud kulutusi;
T. whereas a failure to implement structural reforms and consolidate public finances will have an adverse effect on expenditure on health care, pensions and employment,
U. arvestades, et paljud liikmesriigid rikuvad stabiilsuse ja kasvu pakti ning et nõuetekohane kooskõla paktiga oleks leevendanud kriisi mõju;
U. whereas many Member States are in breach of the SGP, and whereas proper compliance with it would have mitigated the negative effects of the crisis,
V. arvestades, et riikide rahanduse jätkusuutlikkus ei ole oluline mitte ainult Euroopa kui terviku, vaid eriti just Euroopa Liidu eelarve jaoks;
V. whereas the sustainability of public finances is not only crucial for Europe in general, but,also for the budget of the European Union specifically,
1. väljendab sügavat muret seoses riikide rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega finants- ja majanduskriisi järel; tuletab meelde, et enne kriisi stabiilsuse ja kasvu pakti raames tehtud jõupingutused olid väga suurel määral suunatud kasvava demograafilise probleemi lahendamisele; tõdeb, et suure osa jõupingutustest ajas luhta vajadus oluliselt suurendada valitsussektori kulutusi finantssüsteemi ülemaailmse kokkukukkumise ennetamiseks ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgede leevendamiseks;
Expresses its deep concern about the long-term sustainability of public finances in the aftermath of the financial and economic crises; recalls that the efforts made in the framework of the SGP prior to the crises were to a very high degree geared towards meeting the growing demographic challenge; acknowledges that much of this effort has been wiped out by the need dramatically to increase government expenditure in order to prevent the worldwide meltdown of the financial system and to alleviate the social consequences of this meltdown;
3. on teadlik, et praegust avaliku sektori kulude taset ei saa lõpmatuseni säilitada; tervitab Euroopa Ülemkogu otsust hoiduda otsuste tegemisest abimeetmetele järgneva paketi osas seni, kuni praeguste abimeetmete tulemusi on täielikult analüüsitud ja edasiste meetmete vajadus on selgelt tõendatud;
Is aware that the current levels of public expenditure cannot be maintained indefinitely; welcomes the European Council's decision to refrain from deciding on a follow-up package of help measures until the present one's results have been thoroughly analysed and the need for further action has been clearly demonstrated;
13. on seisukohal, et eelarvevaldkonna kriisist väljumise strateegia tuleb käivitada enne rahandusvaldkonna kriisist väljumise strateegiat, et võimaldada viimase nõuetekohast rakendamist, tagades seega, et EKP, kes vältis edukalt deflatsiooni, saab sama hästi tagada, et inflatsioon ei ajaks luhta majanduse elavdamise; mõistab EKP vihjet, et eelarve õigeaegse kontrollimiseta peab ta rahapoliitikat karmistama kahjuks oodatust rangemalt;
Considers that the fiscal exit strategy should be launched before the monetary exit strategy in order to allow the latter to be correctly implemented, thus ensuring that the ECB, which successfully avoided a slip into deflation, can equally well ensure that inflation does not ruin the recovery; understands that the ECB has hinted that, in the absence of timely fiscal reining-in, its monetary tightening would regrettably have to be stronger than anticipated;
22. rõhutab, et ELi praegusi demograafilisi probleeme silmas pidades ei tohiks kriisiga võitlemise meetmed avaldada pikaajalist mõju riikide rahandusele, mille kulud peaksid tasuma praegune põlvkond ja tulevased põlvkonnad;
Emphasises that, in view of the current demographic challenges the EU is facing, anti-crisis measures should not have long-term effects on public finances, the cost of which would have to be met by present and future generations;
29. on veendunud, et riigi rahanduse juhtimine järjestikuste lühiajaliste otsustega määrab riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse ja et riigivõla jätkusuutlikkuse küsimust tuleks käsitleda just nende lühiajaliste otsuste raames, tagades struktuuri lühikeses perspektiivis;
Takes the view that managing public finances on the basis of a series of specific short-term decisions will establish the long-term sustainability of public finances, and that it is within the scope of this series of short-term decisions, through the provision of a structure for the short term, that the issue of the sustainability of public debt must be addressed;
32. rõhutab, et sotsiaalne tugivõrgustik, mille moodustavad sotsiaalse kaitse süsteemid, on kriisi ajal osutunud eriti tõhusaks; rõhutab, et stabiilne riikide rahanduse on ka tulevase stabiilsuse eeltingimus;
Emphasises that the role of social protection systems as ‘social safety nets’ has proven particularly effective in times of crisis; underlines that stable public finances are a precondition for ensuring that this is also the case in the future;
34. märgib, et demograafilised muutused ja eriti rahvastiku vananemine tähendab, et paljudes liikmesriikides tuleb aeg-ajalt reformida riiklikke pensioniskeeme, eriti seoses sissemaksetega, et tagada nende finantsiline jätkusuutlikkus;
Notes that changing demographics, especially an ageing population, mean that state pension schemes in many Member States have to be reformed from time to time, especially as regards the contributive base, so as to keep them financially sustainable;
38. rõhutab, et praegune finantskriis on näidanud väga selgelt otsest seost finantsturgude stabiilsuse ja riikide rahanduse jätkusuutlikkuse vahel; rõhutab seoses sellega vajadust tugevdatud ja ühtsete finantsturgude järelevalvet käsitlevate õigusaktide järele, mis hõlmaksid tugevaid mehhanisme tarbijate ja investorite kaitseks;
Stresses that the current financial crisis has emphasised in the clearest possible way the direct link between financial market stability and the sustainability of public finances; emphasises, in that context, the need for strengthened and integrated supervisory legislation on financial markets that include strong mechanisms for consumer and investor protection;
46. rõhutab, et ELi liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkust tuleb pidevalt jälgida, et hinnata pikaajaliste probleemide ulatust; rõhutab ka vajadust avaldada regulaarselt teavet avatud avaliku sektoriga seotud kohustuste ja sotsiaalsüsteemide, nt pensioniskeemidega seotud kohustuste kohta;
Highlights the need for the sustainability of public finances in EU Member States to be constantly monitored in order to assess the extent of long-term challenges; also highlights the need for the regular publication of information on open public-sector liabilities and the liabilities of social systems, e.g. pension schemes;
Kriisist väljumise strateegia sotsiaalne ja tööhõivealane mõõde
The social and employment dimension of the crisis exit strategy
54. rõhutab, et praegune majanduse elavnemine on endiselt habras ning tööpuudus kasvab enamikus liikmesriikides jätkuvalt, puudutades rängimalt noori inimesi; usub kindlalt, et majanduskriisi ei saa enne lõppenuks kuulutada, kui töötus ei ole märkimisväärselt ning püsivalt langenud, ning rõhutab asjaolu, et Euroopa heaoluriigid on näidanud oma väärtust, pakkudes stabiilsust ja aidates kaasa kriisist väljumisele;
Emphasises that the current recovery is still fragile and that unemployment is continuing to rise in most Member States, with young people especially hard hit; firmly believes that no end can be announced to the economic crisis until unemployment falls substantially and sustainably and highlights the fact that the European welfare states have demonstrated their value in providing stability and contributing to the recovery;
56. on seisukohal, et majanduse elavdamise strateegia ei tohi mingil juhul tuua endaga kaasa struktuurilise tasakaalu puudumist ja suurt palgalõhet, mis pärsivad majanduses tootlikkust ja konkurentsivõimet, vaid selles tuleks pigem kehtestada reformid, mis on vajalikud võitlemiseks tasakaalu puudumise vastu; on arvamusel, et liikmesriigid peavad finants- ja maksumeetmete võtmisel säilitama palkade, pensionite ja töötushüvitiste taseme ja leibkondade ostujõu, seadmata ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkust ega liikmesriikide suutlikkust osutada tulevikus hädavajalikke avalikke teenuseid;
Takes the view that the economic recovery strategy should under no circumstances give rise to fresh structural imbalances and major income disparities, which are holding back productivity and competitiveness in the economy, but should rather introduce the reforms needed to tackle such imbalances; considers that the financial and fiscal measures taken by the Member States should protect salaries, pensions, unemployment benefits and households’ purchasing power without jeopardising the long-term sustainability of public finances or Member States’ capacity to provide essential public services in the future;
58. rõhutab vajadust ühendada majanduse elavdamise poliitika struktuurse töötuse, eelkõige noorte, eakamate, puudega inimeste ja naiste seas leviva töötuse vastu võitlemise meetmetega, mille eesmärk on kvaliteetsete töökohtade kasv, mis tõstab omakorda tööviljakust ja investeeringute efektiivsust; seoses sellega on seisukohal, et olulised on inimkapitali kvaliteeti parandavad meetmed nagu haridus või tervishoiupoliitika, mille eesmärk on tootlikum ja kauem tööhõives püsiv tööjõud, ning meetmed, mis on suunatud ametialase tegevuse kestvuse pikendamisele; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama oma tööhõive- ja tööjõuturupoliitikat ja -meetmeid, asetades need Euroopa 2020. aasta strateegias kesksele kohale;
Stresses the importance of linking economic recovery with targeted policies to address structural unemployment, in particular unemployment among young people, older people, disabled people and women, with a view to increasing quality employment, thereby enhancing the productivity of both labour and investment; in this respect, considers policies to improve the quality of human capital, such as education, or healthcare policies aimed at developing a more productive and longer-working workforce and policies aimed at lengthening the duration of professional activity, to be important; calls on the Member States and the Commission to strengthen their employment and labour-market policies and measures, placing them at the heart of the Europe 2020 strategy;
Demograafiliste muutuste ja tööhõivestrateegia mõju
The impact of demographic change and the employment strategy
60. rõhutab, et kõrgem tööhõive on keskse tähtsusega, et EL tuleks toime rahvastiku vananemisega, ning et tööturul osalemise suur määr on majanduskasvu, sotsiaalse kaasatuse ja jätkusuutliku ning konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse eeltingimus;
Stresses that increased levels of employment are essential if the EU is to cope with an ageing population, and emphasises that high labour market participation is a precondition for economic growth, social integration and a sustainable and competitive social market economy;
Sotsiaalkaitsesüsteemide jätkusuutlikkus
The sustainability of social protection systems
65. rõhutab, et pikas perspektiivis moodustavad kaudsed pensionikohustused riigi koguvõla ühe suurima koostisosa ning liikmesriigid peaksid vastavalt kokkulepitud metoodikale perioodiliselt avaldama teavet oma kaudsete pensionikohustuste kohta;
Emphasises that, in the long term, implicit pension liabilities make up one of the largest parts of the total public debt, and that the Member States should regularly publish information on their implicit pension liabilities, following the commonly agreed methodology;
Konjuktuuripoliitika ja struktuurireformide koordineerimine
Coordinating counter-cyclical policies and structural reforms
Eelarvepoliitika teostamine on liikmesriikide majanduspoliitika tähtsaim osa.
The implementation of budgetary policy is a key component of the Member States’ economic policies.
Stabiilsuse ja majanduskasvu pakt pärsib liikmesriikide tegutsemist oma äranägemise järgi.
The Stability and Growth Pact limits their freedom to pursue discretionary policies.
2005. aastal ajakohastatud pakt määratleb erakordsed olukorrad, kui piiranguid võib ajutiselt eirata, et lasta mõjuda automaatsetel stabiliseerivatel teguritel.
The 2005 revised pact sets out exceptional circumstances in which those limits may temporarily be overstepped in order to allow automatic stabilisers to function.
Nüüd tuleks lisaks määratleda „elavnenud majanduse” näitajad, et täpsustada, millal tuleks rakendada kriisist väljumise meetmeid.
Indicators of a ‘recovering economy’ must now be identified in order to determine the exact point at which exit measures should be deployed.
Majandusteadlased on ühel nõul, et majandus toimib täisvõimsusel, kui selle tootmisvõime on rahuldatud.
Economists agree that an economy with full employment is one in which production capacity is saturated.
Tegelikkuses on selleks olukord, kus seadmete kasutusmäär ületab 85%.
In practice, this situation arises when the rate of utilisation of capital resources exceeds 85%.
Seega võiks olukorras, kus kasvumäär jääb allapoole teatud piiri, rakendada eelarve- ja rahanduspoliitikas stimuleerivaid meetmeid.
Budgetary and monetary stimulus measures may therefore be deemed necessary below a certain growth rate.
Euroopa Liidu majandusliku olukorra seisukohast tõi 2009. aasta kaasa tootmise vähenemise ja tootmisvõime väga madala kasutamismäära (keskmiselt 71%).
As far as the economic situation in the European Union is concerned, 2009 saw a drop in production and very low production capacity utilisation rates (71% on average).
Taastumine on seda hapram, et see sõltub ettevõtete varude taastamisest ja ekspordi väiksest kasvust.
The recovery is particularly fragile in that it is based on firms’ rebuilding of stocks and a slight upturn in exports.
Enamikes ELi riikides tarbimine seisab ja tellimuste languse tõttu investeeritakse endiselt vähe.
In most of the Member States, consumption is stagnating and investment remains low as a result of the drop in orders.
See on põhjustanud Euroopa riikide potentsiaalse majanduskasvu languse.
This is reducing European economies’ growth potential.
Komisjon võiks järgida ühte lihtsat reeglit, mis aitaks otsustada, millal tuleks tugevdada kriisist väljumise meetmeid.
The Commission could consequently apply a simple rule in order to determine the point at which exit strategies should be stepped up.
Seni, kuni tootmisvõime kasutamine püsib allpool tavapärast normi, tuleb rakendada tavapäratuid meetmeid.
As long as production capacity utilisation rates are lower than normal, non-conventional measures should be maintained.
Kohe, kui majandus saavutab selle normi, võiks soovitada meetmeid, mis tagaksid eelarve tasakaalu jõudmise (näiteks eelarve ülejäägi kasutamine võla vähendamiseks).
As soon as the economy reaches this point, measures aimed at ensuring a return to budgetary balance (such as using primary budget surpluses for debt repayment) may be recommended.
Rahanduse jätkusuutlikkuse kriteeriumi otsinguil
Towards a sustainability criterion for public finances
Komisjon möönab oma teatises, et tavapäratuid meetmeid tuleb rakendada seni, kuni majandus on elavnenud, ning tõstatab rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse küsimuse.
The Commission communication acknowledges the need to maintain non-conventional measures until the economy has recovered, and raises the issue of the long-term sustainability of public finances.
Siiski ei ole komisjoni väitel mõiste „jätkusuutlik võlg” täpselt määratletud
Even so, as the communication and its companion report emphasise, ‘there is no one clear-cut definition of a sustainable fiscal position’
Töödokument, mis on lisatud komisjoni 14. oktoobri 2009. aasta teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule riikide rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta majanduse elavnemise kontekstis. ja „jätkusuutliku võlataseme ülempiiri ei ole kindlaks määratud.
Companion report to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the Long-term Sustainability of Public Finances for a Recovering Economy, 14 October 2009. and ‘there is no defined upper limit to sustainable debt levels.
Jätkusuutlikkuse piirid on eri riikides ja eri perioodidel erinevad”
Limits to sustainability differ across countries and time.’
Komisjoni 14. oktoobri 2009. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule riikide rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta majanduse elavnemise kontekstis. .
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the Long-term Sustainability of Public Finances for a Recovering Economy, 14 October 2009 .
Komisjon üritab siiski kehtestada jätkusuutlikkuse kriteeriumi, et võlg ei halvaks „riigi suutlikkust osutada vajalikke avalikke teenuseid [...] ja kohandada poliitikat vastavalt uutele väljakutsetele”.
The Commission nevertheless attempts to suggest a sustainability criterion such that debt does not sap ‘the government’s capacity to deliver the necessary public services (...) and ability to adjust policy in response to new challenges’.
Komisjon tunneb muret, et rahvastiku vananemine ja sotsiaalkulutuste kasvutrend avaldab negatiivset mõju majanduse kasvupotentsiaalile ja valitsemissektori eelarvepuudujäägile.
It is concerned about the adverse impact on growth potential and government deficits of population ageing and the rise in welfare spending.
Komisjon üritab teatises määratleda, milliseks võiks praegusest 2060. aastani kujuneda kulutuste ja maksude osakaal, millega ELi liikmesriigid peavad nõustuma, kui tahetakse riigivõlga nimetatud ajaperioodi vältel hoida vastuvõetavates piirides, mis oleks kuni 60% SKPst.
The Commission communication attempts to establish the likely trajectory between now and 2060 in terms of the proportion of expenditure and taxes that the EU Member States will have to commit in order to keep government debt below the acceptable limit of 60% of GDP throughout that period.
Komisjoni teatise prognoosid tuginevad oletustele, mis võivad nii pika perioodi jooksul paratamatult muutuda.
The projections underpinning the Commission communication are based on assumptions that will inevitably change over a lengthy period of time.
Pikaajaline kasvumäär sõltub ettevõtete lühiajalistest investeerimisotsustest, samas kui otsused sõltuvad omakorda majanduslikust olukorrast ja valitsuse äranägemise järgi kujundatud poliitikast.
The long-term growth rate is affected by a succession of short-term business investment decisions, which themselves depend on the economic situation and the discretionary policies pursued by the authorities.
Tõhus makroökonoomiline poliitika peaks suurendama kasvupotentsiaali ja vähendama sotsiaalse kaitse süsteemide rahastamisega seotud pingeid.
Good macroeconomic policies are likely to increase the potential growth rate and relax constraints on financing social protection systems.
Lisaks sõltuvad demograafilised muutused ettenägematust sündimusest ja rändest.
In addition, population trends depend on fluctuations in fertility rates and migration flows.