natgillin/translations-raw huggingface dataset:
56. soovitab strateegia raames välja töötada ühtse lähenemisviisi ja kasutada ELi ühtekuuluvuspoliitika ja naabruspoliitika kindlakskujunenud põhimõtteid, kuna see võib aidata saavutada tulemusi ning samal ajal suurendada mahajäänud piirkondade suutlikkust; usub eelkõige, et piirkondade vahel tuleb edendada piiriülest koostööd, et kooskõlastatud tegevuse kaudu lahendada ühiseid probleeme; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus pakub sobivat koostööraamistikku struktureeritud mitmetasandiliseks juhtimiseks; palub komisjonil uurida võimalusi, kuidas paremini koordineerida erinevaid Euroopa vahendeid, mis võimaldavad piiriülest koostööd liidu välispiiridel;
Encourages the development, in the context of the Strategy, of an integrated approach and the use of the well-established principles of the EU’s Cohesion Policy and Neighbourhood Policy, which can help deliver effective results while facilitating the capacity-building process for regions which are lagging behind; in particular, believes that cross-border cooperation between regions should be enhanced, in order to tackle common problems through coordinated action; points out that the European Grouping for Territorial Cooperation (EGTC) offers a suitable cooperation framework for structured, multi-level governance; calls on the Commission to explore ways of better coordinating the various European instruments providing for cross-border cooperation at the Union’s external borders;
58. peab väga oluliseks suurendada Musta mere piirkonna kõikide kohalike ja piirkondlike huvirühmade haldussuutlikkust, et tagada ELi projektide tõhus rakendamine ja usaldusväärne finantsjuhtimine, suurem läbipaistvus ja vastutus ning tasakaalustatud territoriaalne areng kogu piirkonnas;
Regards the improvement of the administrative capacity of all local and regional stakeholders in the Black Sea region as vital in order to ensure the efficient implementation and sound financial management of EU projects, greater transparency and accountability, and balanced territorial development across the region;
Musta mere piirkonna strateegilist tähtsust ELi jaoks tunnistati 2007. aastal.
The strategic importance of the Black Sea region for the EU was recognized in 2007.
Koos Rumeenia ja Bulgaaria ühinemisega Euroopa Liiduga muutus Must meri osaliselt ELi sisemereks.
In the context of Romania’s and Bulgaria’s accession to the EU, the Black Sea became a partially internal sea of the EU.
Sedamööda kuidas sündmused kõnealuses piirkonnas, millel on strateegiline asend Euroopa, Lähis-Ida ja Kesk-Aasia ristteel, hakkasid otseselt mõjutama ELi siseasju, hakkas EL tunnistama vajadust mõelda järele liidu suurema osalemise üle piirkonnas.
As developments in this region, strategically situated at the junction of Europe, Middle East and Central Asia, started having a direct impact on EU internal affairs, the EU acknowledged the need to reflect upon its stronger involvement in the area.
Selle tulemuseks oli Musta mere sünergiaks nimetatava, kõnealusele piirkonnale suunatud ELi uue poliitilise lähenemisviisi kasutuselevõtt.
This resulted in the launch of a new EU policy approach towards the region, called the Black Sea Synergy.
Euroopa Komisjon esitas Musta mere sünergia kohta ettepaneku 2007. aasta aprillis.
The Synergy was proposed by the European Commission in April 2007.
See moodustab ELi praeguse poliitilise lähenemisviisi Musta mere piirkonnale ja ametlikult käivitasid ELi ja Musta mere piirkonna riigid selle üheskoos Kiievis toimunud ELi ja laiema Musta mere piirkonna riikide ministrite kõrgetasemelisel konverentsil 2008. aasta veebruaris.
It constitutes the current policy approach of the EU towards the Black Sea region and it was officially launched at high level and jointly by the EU and the Black Sea actors at the Kiev Ministerial Conference of the countries of the EU and the wider Black Sea area in February 2008.
Euroopa Komisjoni määratluse kohaselt hõlmab Musta mere piirkond kümmet riiki: 3 ELi liikmesriiki (Bulgaaria, Kreeka, ja Rumeenia), ühte kandidaatriiki (Türgi), 5 Ida-Euroopa naabrit (Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Moldova Vabariik ja Ukraina) ning strateegilise partnerina Venemaad.
According to the European Commission’s definition, the Black Sea region encompasses ten countries: 3 EU Member-States (Bulgaria, Greece, and Romania), one candidate country (Turkey), 5 Eastern-European neighbors (Armenia, Azerbaijan, Georgia, Republic of Moldova, and Ukraine) and Russia as a strategic partner.
Musta mere sünergia eesmärk on arendada ELi ja kõnealuse piirkonna vahelist piirkondlikku koostööd, samuti piirkonnasisest koostööd.
The aim of the Black Sea Synergy is to develop regional cooperation between the EU and the region, as well as within the region.
Seda nähakse paindliku ja täiendava vahendina ELi juba olemasolevate kahepoolsete suhete kõrval piirkonna riikidega.
It is conceived as a flexible and complementary tool to the already existing EU bilateral relations with the countries of the region.
Selle eesmärk on piirkonna riikide vahelise koostöö ja sünergia tugevdamine, selleks et muuta Musta mere piirkond stabiilsuse, turvalisuse, demokraatia ja jõukuse alaks.
It aims at fostering cooperation and synergies between the countries of the region with the goal of transforming the Black Sea region in a space of stability, security, democracy and prosperity.
Pakutakse välja 13 koostöövaldkonda, milles oleks vaja ELi suuremat kaasatust piirkonnas.
It suggests 13 fields of cooperation that would presuppose greater EU involvement in the region.
Algatuse keskmes on kaasamise ja piirkondliku vastutuse põhimõte.
The principles of inclusiveness and of regional ownership are at the core of the initiative.
Euroopa Parlament avaldas oma seisukoha ja toetuse Musta mere sünergia loomisele ja käivitamisele oma 2008. aasta jaanuari raportis.
The European Parliament expressed its position and support for the creation and the launch of the Black Sea Synergy in its Report of January 2008.
Samas nõudis parlament üksikasjaliku tegevuskava väljatöötamist konkreetsete eesmärkide ja võrdlusaluste ning järelevalve- ja reageerimismehhanismiga.
In parallel, it called for the elaboration of a detailed Action Plan with concrete objectives and benchmarks, as well as of a monitoring and follow-up mechanism.
Viimane ELi Musta mere sünergia kohta avaldatud dokument pärineb 2008. aasta juunist ja selles käsitletakse hinnangut Musta mere sünergia esimesele rakendusaastale.
The last document issued by the EU on the Black Sea Synergy dates back to June 2008 and deals with the assessment of the first year of implementation of the Black Sea Synergy.
Pärast erinevates valdkondades saavutatud tulemuste esitamist teeb Euroopa Komisjon ettepaneku arendada Musta mere sünergiat edasi mõõdetavate eesmärkide kindlaksmääramise, ühisprojekte lihtsustava sektoripõhise partnerluse, Musta mere piirkonna kodanikuühiskonna foorumi loomise, akadeemiliste ja üliõpilasvõrgustike tugevdamise ning Musta mere piirkonnas Euroopa-uuringute instituudi loomise kaudu.
After presenting the results in various fields, the EC proposes further development of the Black Sea Synergy through establishing measurable objectives, sectoral partnership to facilitate joint projects; creation of a Black Sea Civil Society Forum, strengthening of the academic and students networks, creation of an Institute for European Studies in the Black Sea region.
Uue Musta mere piirkonda käsitleva Euroopa Parlamendi raporti kasuks võib esile tuua kolm peamist põhjust.
There are three main reasons, arguing for a new European Parliament report on the Black Sea region.
Eelkõige on vaja ajakohastatud hinnangut ELi tegevusele Musta mere piirkonnas, kolm aastat pärast Musta mere sünergia väljatöötamist.
First of all, there is a need for an updated assessment of EU action in the Black Sea region, three years after devising the Black Sea Synergy.
Praeguse olukorra analüüs näitab eelkõige selge, kõikehõlmava ja ajakohastatud ülevaate puudumist Musta mere sünergia rakendamise tulemuste kohta.
An analysis of the current situation indicates first of all to the lack of a clear, comprehensive and updated picture on the implementation results of the Black Sea Synergy.
Osaliselt on selle põhjuseks regulaarse aruandluse mehhanismi puudumine ja igasuguse aruandluse puudumine pärast 2008. aastat.
This is partly due to a lack of a regular reporting mechanism and of any reporting activity after 2008.
Selle tulemusena on väljendatud kriitikat, et ELi kohalolekul Musta mere piirkonnas rakendatakse killustatud lähenemisviisi ja piirkondliku koostöö konkreetsetes valdkondades on astutud vaid piiratud samme.
It results in criticism of a fragmented approach being applied to EU’s presence in the Black Sea region with only limited action being taken in specific fields of regional cooperation.
Vaatamata Euroopa Parlamendi 2008. aasta resolutsioonis esitatud soovitusele pole Musta mere sünergia jaoks siiski välja töötatud tegevuskava ning järelevalve-, hindamis- ja reageerimismehhanisme.
Despite the recommendation of the European Parliament resolution of 2008, no Action Plan and no monitoring, evaluation and follow-up mechanisms have yet been established for the Black Sea Synergy.
Killustatus väljendub ka finantsvaldkonnas.
The fragmentation phenomenon is also reflected in the financial field.
Musta mere sünergiat rahastatakse praegu mitmetest EL rahastamisvahenditest (Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend, ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa Regionaalarengu Fond), kusjuures olemasolevatest allikatest on halb ülevaade ja vajadus erinevate finantsraamistike kooskõlastamiseks tekitab juhtimisraskusi.
The Black Sea Synergy is currently financed from various EU financial instruments (ENPI, IPA, ERDF) with little visibility of the available sources and management difficulties related to the need to coordinate various financial frameworks.
Tulemuseks on vähene teadlikkus selle kohta, millisel viisil on Musta mere piirkonnas kättesaadavad ELi rahalised vahendid piirkondliku koostöö toetuseks.
It results in a lack of awareness on the means to access EU funds for regional cooperation in the Black Sea space.
Sel kevadel olime tunnistajaks isegi Euroopa Komisjoni otsusele suunata ELi 2010. aasta eelarves 1,5 miljonit eurot (kokku 2 miljonist eurost ehk 75%) Musta mere piirkonna keskkonna ja arengu katseprojektilt ümber teisele ELi katseprojektile, mis käsitles banaanikasvatust AKV riikides.
This spring even witnessed a decision by the EC to reallocate 1,5 million Euros from a pilot project on environment and development of the Black Sea region (out of a total of 2 million Euros or 75%) in EU 2010 Budget to another EU pilot project on the banana sector in ACP countries.
Teine põhjus ilmneb, kui analüüsida Musta mere sünergia konkreetseid saavutusi, mida on võimalik kindlaks teha ja mis näivad olevat piiratud.
A second reason results from analysis of the concrete achievements that can be identified within the Black Sea Synergy, and which seem to be limited.
Võib tunnistada, et Musta mere sünergia peamine kasu seisnes selles, et hakati tunnistama Musta mere piirkonna strateegilist tähtsust ELi jaoks ja vajadust ELi suurema osalemise järele kõnealuses piirkonnas.
One may recognize that the main merits of the Black Sea Synergy consisted in the upgrading of the Black Sea region as strategically important for the EU and in recognizing the need for greater involvement of the EU in this space.
Ajavahemikul 2007–2008 tagas Musta mere sünergia sellele teemale ELi tasandil ka kõrgetasemelise tähelepanu ja poliitilise hoo selle ELi Musta mere piirkonna algatuse käivitamiseks ja rakendamiseks.
In the period 2007-2008, it also ensured the high-level attention to the issue at EU level, as well as political impetus for the launch and realization of this EU initiative in the Black Sea region.
Tulemuste hindamine sektorite kaupa viib järeldusele, et edasiminek on toimunud õigusnormide ühtlustamisel ja suhteliselt tehnilisemates valdkondades, näiteks keskkond, teadusuuringud ja haridus.
A sectoral examination of the results leads to the conclusion that progress has been achieved in normative approximation and in rather technical fields such as environment, research or education.
Kõige konkreetsem tulemus on tõenäoliselt keskkonnapartnerluse käivitamine 2010. aasta märtsis.
The most palpable result is probably the launch of the Environment Partnership in March 2010.
Siiski on palju vähem saavutatud rakendamise valdkonnas ning mitmes Musta mere piirkonna riigis demokraatia nõrgenemise ja 2008. aasta Vene-Gruusia sõja kontekstis näib sellistes valdkondades nagu stabiilsus, demokraatia ja hea valitsemistava olevat vähem edasi liigutud.
However, much less was achieved in the field of implementation, while sectors as stability, democracy and good governance seem to have witnessed less progress in a context of deterioration of the democratic rule in several Black Sea states and of the Russia-Georgia war in 2008.
Võib isegi järeldada, et probleemid neis valdkondades pole mitte ainult säilinud, vaid isegi teravnenud.
One may even conclude that challenges in these fields do not only persist, but have gained in intensity.
Musta mere piirkonna kodanikuühiskonna foorum siiski loodi ja näib kord aastas töötavat, samas kui EL tõestas Vene-Gruusia sõja aegse vahendustegevuse käigus oma võimet etendada konfliktide lahendamisel tõhusat rolli.
Nevertheless, a Black Sea Civil Society Forum was created and seems to take place every year, while the EU demonstrated its ability to play an efficient role in conflict management during its mediation of the Russia-Georgia war.
Kokkuvõttes viib pilt killustatusest, järelevalve puudumisest ja piiratud tulemustest järeldusele, et Musta mere sünergia on praeguseks tähtsust kaotanud.
Overall, this picture of fragmentation, absence of monitoring and limited results leads to the conclusion that the Black Sea Synergy has currently lost in visibility.
Seda aspekti rõhutab ka asjaolu, et pärast 2008. aastat pole toimunud ühtegi sellele ELi poliitikasuunale pühendatud ministrite kohtumist.
This aspect is also intensified by the absence of any Ministerial Meeting after 2008, dedicated to this EU policy.
Sellega jõuab raportöör kolmanda põhjuse juurde, milleks on vajadus strateegilise visiooni, integreeritud lähenemisviisi ja ELi tulevase Musta mere piirkonnas toimuva tegevuse nähtavuse järele.
This leads your Rapporteur to the third reason that asks for a strategic vision, integrated approach and visibility of future EU action in the Black Sea region.
Raportöör on arvamusel, et eespool nimetatud teemade käsitlemiseks on parim viis teha ettepanek ELi Musta mere strateegia käivitamiseks.
Your Rapporteur is of the opinion that proposing the launch of an EU Strategy for the Black Sea is the best means to address the above-mentioned elements.
See seisukoht arvestab ka praegust tausta, milleks on ELi makropiirkondade, näiteks Doonau piirkonna ja Läänemere piirkonna strateegiate kujundamine.
Such a position also takes into account the current context of shaping EU Strategies for macro-regions, such as the one for Danube and one for the Baltic Sea.
Toetudes Musta mere sünergia tugevatele külgedele peaks ELi Musta mere strateegia looma tugevama poliitikaraamistiku ja suurendama ELi kaasatust Musta mere piirkonnas.
While building upon the merits of the Black Sea Synergy, the EU Strategy for the Black Sea should put in place a stronger policy framework and boost EU involvement in the Black Sea region.
Poliitikaraamistiku vaatepunktist peab strateegia tagama ELi integreeritud lähenemisviisi Musta mere piirkonnale.
From the point of view of the policy framework, the Strategy shall ensure an integrated EU approach towards the Black Sea region.
Samuti tuleb selles ette näha tegevuskava väljatöötamine koos selgete eesmärkide, prioriteetsete meetmete, võrdlusaluste ja juhtalgatustega.
It shall also provide for the elaboration of an Action Plan with clear objectives, priority actions, benchmarks and flagship initiatives.
Tõhusa rakendamise saavutamiseks on vajalik töötada välja regulaarse aruandluse, järelevalve, hindamise ja reageerimise mehhanismid.
In order to achieve efficient implementation, it is necessary to devise mechanisms for regular reporting, monitoring, evaluation and follow-up.
Raportöör usub, et strateegia edu huvides tuleb tähelepanu pöörata ka asjakohaste rahaliste ja inimressursside tagamisele.
Your Rapporteur believes that attention shall also be focused on ensuring appropriate financial and human resources for the success of the Strategy.
Praeguse olukorra analüüsist ilmneb selgelt vajadus eriotstarbelise ja tugeva rahastamise järele.
The need for dedicated and coagulated funding clearly results from the current analysis of the situation.
Seepärast soovitab raportöör luua Musta mere strateegia jaoks eraldi ELi eelarverea.
Therefore, your Rapporteur suggests the creation of a separate EU budget line for the Black Sea Strategy.
Inimressursside osas peab tulevane Euroopa välisteenistus tagama strateegia tõhusaks arenguks ja juhtimiseks vajalike töötajate olemasolu.
In the field of human resources, the future EEAS shall ensure sufficient staffing for an efficient development and management of the Strategy.
Strateegilise suunamise ja kõrgetasemelise kooskõlastamise tagamiseks on selge vajadus korraldada regulaarselt ELi ja Musta mere piirkonna riikide vahelisi ministrite kohtumisi.
In order to ensure strategic guidance and high-level coordination, there is also a clear need to hold regular Ministerial Meetings between the EU and the countries of the Black Sea region.
Sellistel kohtumistel peavad osalema kõik piirkonna riigid ja võib-olla peaksid need järgima 2008. aasta veebruaris Kiievis toimunud ministrite konverentsi mudelit.
Such meetings shall involve all actors in the region and possibly follow the model of the Kiev Ministerial Conference in February 2008.
Raportöör on arvamusel, et Türgi ja Venemaa on kõnealuse algatuse raames üliolulised partnerid, samas kui Bulgaaria, Rumeenia ja Kreeka peavad võtma juhtrolli tulenevalt nende kahekordsest rollist ELi liikmesriikide ja Musta mere äärsete riikidena.
Your Rapporteur is of the opinion that Turkey and Russia are crucial partners within this initiative, while Bulgaria, Romania and Greece shall take a leading role in their double role of EU Member-States and Black Sea littoral countries.
Lõpuks, dialoogi ja ELi Musta mere strateegia praktilist elluviimist tuleb arendada piirkondliku koostöö kõigil tasanditel.
Finally, the dialogue and practical realization of the EU Strategy for the Black Sea shall be developed at all levels of regional cooperation.
Selles mõttes on tähtsad parlamentaarne mõõde ja kohalikul tasandil koostöö (kohalike asutuste, kodanikuühiskonna esindajate ja ettevõtete vahel).
The parliamentary dimension and the local level of cooperation (among local authorities, civil society and business) are important in this sense.
Raportöör usub, et Musta mere strateegia peamisteks eesmärkideks saavad Musta mere piirkonnas rahu, stabiilsuse ja jõukuse ala rajamine ning samuti ELi energiajulgeoleku tagamine.
Your Rapporteur believes that the main objectives of a Black Sea Strategy shall consist in building a space of peace, stability and prosperity in the Black Sea region, as well as in ensuring EU energy security.
Sellest tulenevalt tuleb prioriteetseteks valdkondadeks lugeda julgeolek, hea valitsemistava, energeetika, transport, keskkond ning sotsiaal-majanduslik ja inimareng.
As a consequence, security, good governance, energy, transport, environment, socio-economic and human development shall be considered as priority actions.
Julgeoleku valdkonnas seisavad Musta mere piirkonna ees endiselt arvukad piiriülesed probleemid, mida pole võimalik ignoreerida ja mida tuleb lahendada piirkondlikul tasandil.
In the security field, the Black Sea region still faces numerous transnational challenges that cannot be ignored and need to be tackled at regional level.
Pikaleveninud konfliktid, kahepoolsed vaidlused ja suletud piirid, militariseerimise ja relvade leviku suundumused, mereseire, salakaubandus ja piiriülene kuritegevus on neist peamised.
Protracted conflicts, bilateral disputes and closed borders, trends towards militarization and proliferation of arms, maritime surveillance, illicit trafficking and cross-border crime are among the main ones.
Neid probleeme saab kõige paremini lahendada ELi tugeval ja otsesel kaasamisel.
They shall be better tackled by a robust, direct involvement of the EU.
Musta mere piirkonna julgeolekumõõde peab kindlasti hõlmama ka otsustavaid meetmeid demokraatia tugevdamiseks ning hea valitsemistava ja riikide suutlikkuse arendamiseks.
A security dimension of the Black Sea shall also definitely include resolute actions for strengthening democratic rule, good governance and State capacity-building.
Energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas muutub prioriteetseks infrastruktuuri projektide toetamine ning ühiste eeskirjade ja raamistike loomine.
Regarding the fields of Energy, Transport and Environment, support of infrastructure projects and creation of common rules and frameworks shall constitute a priority.
Raportöör tervitab keskkonnapartnerluse käivitamist 2010. aasta märtsis ja Musta mere piirkonnas kahe uue partnerluse, transpordipartnerluse ja energiapartnerluse loomise kava.
Your Rapporteur welcomes the launch of the Environment Partnership in March 2010 and the projects to establish two other Partnerships on Transport and Energy in the Black Sea region.
Siiski tuleb rõhutada vajadust nende kiire ja tõhusa rakendamise järele.
It stresses however the need for their swift and efficient implementation.
Raportöör peab eriti tähtsaks energeetika alast koostööd Musta mere piirkonnas.
Your Rapporteur attaches particular importance to the cooperation in the field of Energy in the Black Sea region.
Raportöör on arvamusel, et tulevases strateegias süvalaiendatakse veelgi marsruutide ja tarneallikate mitmekesistamise eesmärki.
He is of the opinion that the aim of diversification of routes and sources of supply shall be further mainstreamed in the future Strategy.
Rõhutades Nabucco gaasijuhtme tähtsust, usub raportöör, et vedelgaasi transport on energiasektori arengus tähtis valikuvõimalus, eriti majanduskriisi olukorras ja piiratud rahaliste vahendite juures.
While stressing the importance of the Nabucco gas pipeline, he believes that Liquefied Gas Transportation is an important option for future development in the energy sector, in particular in the context of the economic crisis and of strained financial resources.
Seepärast rõhutab raportöör raportis AGRI projekti ja Musta mere sadamates veeldatud maagaasi terminalide arendamise erilist tähtsust.
Therefore, he underlines in the report the particular significance of the AGRI project and of development of LNG terminals in Black Sea ports.
Viimaks, kuid mitte vähem tähtsana on väga oluline ka Musta mere piirkonnas ühiste normide ja läbipaistvate eeskirjade raamistiku tugevdamine energiaühenduse ja energiaharta alusel.
Last, but not least, further strengthening the framework of common norms and transparent rules on energy in the Black Sea region, on the basis of the Energy Community and the Energy Charter, is also essential.
Lõpetuseks, Musta mere piirkonna muutmisel stabiilseks ja jõukaks alaks on tähtis eeltingimus ka Musta mere piirkonna majanduslik, sotsiaalne ja inimareng.
Finally, economic, social and human development within the Black Sea region is an important premise for transforming the Black Sea in a stable and prosperous space.
Piirkonda on majanduskriis küll tugevalt mõjutanud, kuid sellel on suur majanduse ja kaubanduse kasvu potentsiaal.
Though badly hit by the economic crisis, the Black Sea region has great economic growth and trade potential.
Raportöör usub, et strateegia peab keskenduma kaubanduse liberaliseerimisele ja piirkonnasisese kaubanduse hoogustamisele, riikide majanduse asjakohasele mitmekesistamisele ja piirkondadevaheliste majanduslike vastuolude lahendamisele.
Your Rapporteur believes that the Strategy shall focus on liberalizing trade and boosting intra-regional trade, proper diversification of economies and addressing economic discrepancies among regions.