natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Prioriteetsete alade kindlakstegemine, mis vajavad erikaitset erosiooni, orgaanilise ainese kao , mulla bioloogilise mitmekesisuse kao, tihenemise, sooldumise , maalihke, kõrbestumise või hapestumise eest
Identification of priority areas which need special protection against erosion, organic matter decline, soil biodiversity loss, compaction, salinisation , landslides, desertification or acidification
Viie aasta jooksul, alates [ülevõtmise kuupäev], teeb liikmesriik sobival tasandil kindlaks oma territooriumi alad (edaspidi „ohualad“), mille puhul on veenvaid tõendeid või põhjendatud alust kahtluseks, et seal on toimunud või võib lähitulevikus toimuda üks või mitu järgmistest mulla degradatsiooniprotsessidest:
Within five years from [transposition date], Member States shall identify the areas in their national territory, at the approp ria te level, where there is decisive evidence, or legitimate grounds for suspicion, that one or more of the following soil degradation processes has occurred or is likely to occur in the near future, hereinafter “the risk areas” :
Viie aasta jooksul, alates [ülevõtmise kuupäev], teeb liikmesriik kindlaks oma territooriumi artiklis 2 määratletud prioriteetsed alad, mis liikmesriigi hinnangul vajavad erikaitset ühe või mitme järgmise mulla degradeerumisprotsessi eest:
Within five years from [transposition date], Member States shall identify the areas in their territory, the priority areas as defined in Article 2, which in their estimation require special protection against one or more of the following soil degradation processes:
a) vee- või tuuleerosioon ,
(a) erosion by water or wind ;
b) orgaanilise ainese kadu mulla orgaanilise osa, välja arvatud taimede ja loomade kõdunemata jäägid, nende osalise lagunemise saadused ja mulla biomass, pideva vähenemise tõttu,
(b) organic matter decline brought about by a steady downward trend in the organic fraction of the soil, excluding undecayed plant and animal residues, their partial decomposition products, and the soil biomass ;
b) orgaanilise ainese kadu,
(b) organic matter decline;
c) tihenemine lasuvustiheduse suurenemise ja mulla poorsuse vähenemise tõttu ,
(c) compaction through an increase in bulk density and a decrease in soil porosity;
c) lasuvustiheduse suurenemine ja mulla poorsuse vähenemine (tihenemine) ,
(c) an increase in bulk density and a decrease in soil porosity (compaction) ;
e) sooldumine lahustuvate soolade kogunemise tõttu,
(e) salinisation through the accumulation in soil of soluble salts ;
f) maalihked mulla- ja kivide mõõduka või suure kiirusega allamäge liikumise tõttu.
(f) landslides brought about by the down-slope, moderately rapid to rapid movement of masses of soil and rock mate ria l .
f c) kliimamuutuste kahjulik mõju mullale,
(fc) adverse effects of climate change on the soil;
f d) mulla bioloogilise mitmekesisuse kadu,
(fd) soil biodiversity loss;
Ohualade kindlakstegemisel arvestab liikmesriik iga vaadeldava degradatsiooniprotsessi puhul vähemalt I lisas loetletud kriteeriume ning võtab arvesse, kuivõrd võib mulla kvaliteedi halvenemine hoogustada kasvuhoonegaaside keskkonda heitmist ja kõrbestumist.
For the purposes of that identification , Member States shall , in respect of each of those soil degradation processes, use at least the elements listed in Annex I and shall take into account the effects of those processes in exacerbating greenhouse gas emissions and desertification .
Liikmesriik määrab selleks kindlaks sobiva haldustasandi ja geograafilise suurusjärgu, viib läbi hindamise, kasutades vastavalt vajadusele I lisas loetletud kriteeriume , ning teavitab artikli 17 kohase menetluse alusel kasutatud hindamismeetodtest.
For this purpose , Member States shall determine the approp ria te administrative level and geographical size unit, perform assessments using, where relevant according to their assessment, the crite ria in Annex I and supply information about the assessment methods used by means of a procedure pursuant to Article 17.
Kõnealuste alade kindlakstegemisel võtab liikmesriik arvesse, kuivõrd võib mulla degradatsiooniprotsess hoogustada kasvuhoonegaaside keskkonda heitmist ja kõrbestumist , inimelu ja heolu kadu ning kultuuripärandi kahjustamist.
In identifying the areas, Member States shall take into account the effects of those soil degradation processes in exacerbating greenhouse gas emissions and desertification , the loss of human life and well-being and the damage to cultural heritage.
Liikmesriik võtab arvesse olemasolevaid maakasutustavasid, mille eesmärk ongi juba degradeerumisprotsesside vastu võitlemine.
Member States shall take into account present land use practices which aim already at combating these degradation processes.
Vastavalt lõikele 1 kindlakstehtud ohualad avalikustatakse ja vaadatakse läbi vähemalt iga kümne aasta järel.
The risk areas identified pursuant to paragraph 1 shall be made public and reviewed at least every ten years.
Vastavalt lõikele 1 kindlakstehtud ohualad avalikustatakse ja vaadatakse läbi vähemalt iga kümne aasta järel.
The areas identified pursuant to paragraph 1 shall be made public and reviewed at least every ten years.
ARTIKLI 6 LÕIGE 2 A (uus)
ARTICLE 6, PARAGRAPH 2 A (new)
Kahe aasta jooksul alates [ülevõtmise kuupäev] koostab komisjon vastavalt artikli 19 lõikes 3 nimetatud kontrolliga regulatiivmenetlusele suunised, mis põhinevad parimatel tavadel, prioriteetsete alade määratlemiseks ja kindlakstegemiseks.
Within two years from [transposition date] the Commission shall, in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 19(3), produce guidelines, based on best practice, for the definition and identification of priority areas.
Erinevate mullatingimuste tõttu eri liikmesriikides ei ole võimalik koostada ühtseid standardeid ohualade määratlemise kohta.
Due to the different soil conditions in the various Member States it is not possible to have common uniform standards on the definition of risk areas.
Siiski peab Euroopa Komisjon koostama parimatel tavadel põhinevad suunised.
However, the European Commission should provide guidelines based on best practices.
Kõnealuste suuniste kasutamine lihtsustab prioriteetsete alade võrdlemist Euroopa Liidus.
The use of such guidelines will also make easier the comparison of the priority areas throughout the European Union.
Liikmesriik võib ohualade kindlakstegemisel kasutada empiirilisi tõendeid või modelleerimist.
Member States may base the identification of risk areas on empirical evidence or on modelling.
Modelleerimise puhul tuleb kontrollida mudelite vastavust reaalsusele, võrreldes tulemusi empiiriliste andmetega, mida ei kasutatud mudeli väljatöötamisel.
If modelling is used, the models must be validated by comparing the results on the basis of empirical data which have not been used for the development of the model itself.
Artikli sisu on lisatud kompromissmuudatusettepanekuga artiklisse 5 a.
Is covered by the compromise amendment on Article 5a.
Artikli 6 kohaselt kindlakstehtud ohualade jaoks koostab liikmesriik sobival tasandil artikli 1 lõikes 1 osutatud mullafunktsioonide säilitamise meetmeprogrammi, milles esitab ohu vähendamise eesmärgid, kohased meetmed nende saavutamiseks , kõnealuste meetmete kohaldamise ajakava ning hinnangu, millised era- või riiklikud vahendid on vaja eraldada nende meetmete rahastamiseks.
For the purposes of preserving the soil functions referred to in Article 1(1), Member States shall in respect of the risk areas identified in accordance with Article 6 , draw up, at the appropriate level , a programme of measures including at least risk reduction targets , the approp ria te measures for reaching those targets , a timetable for the implementation of those measures and an estimate of the allocation of private or public means for the funding of those measures.
Artikli 6 kohaselt kindlakstehtud prioriteetsete alade jaoks tagab liikmesriik, et tema hinnangu kohaselt kõige sobivamal geograafilisel ja haldustasandil sõnastatakse artikli 1 lõikes 1 osutatud mullafunktsioonide säilitamiseks ohu vähendamise eesmärgid mulla degradeerumisprotsessi tõkestamiseks ning võtakse vajalikud meetmed, sealhulgas terviklikud territoriaalsed kaitsestrateegiad või meetmeprogrammid ning võimaluse korral taastamiseesmärgid, kui on põhjendatud alust kahtluseks, et seal on toimunud või võib lähitulevikus toimuda üks või mitu mulla degradatsiooniprotsessidest, esitatakse kõnealuste meetmete kohaldamise ajakava ning hinnang , millised era- või riiklikud vahendid on vaja eraldada nende meetmete rahastamiseks.
For the purposes of preserving the soil functions referred to in Article 1(1), Member States shall, in respect of the priority areas identified in accordance with Article 6, ensure that , at what they deem the most appropriate geographical and administrative level, risk reduction targets are formulated to combat the degradation processes and that the necessary measures are taken, including integrated territo ria l care strategies or programmes of measures, and where possible restoration targets, where there are legitimate grounds for suspicion that one or more of the soil degradation processes has occurred or is likely to occur in the near future , a timetable for the implementation of those measures and an estimate of the allocation of private or public means for the funding of those measures.
Vältimaks jõupingutuste dubleerimist, võib lõikes 1 osutatud programm põhineda riiklikes või ühenduse õigusaktides juba kehtestatud kohustustel, kavadel ja programmidel, sealhulgas neil, mis on kehtestatud ühise põllumajanduspoliitika alusel, sealhulgas nõuetele vastavust käsitleva määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV lisas ja määruses (EÜ) nr 1698/2005 maaelu arengu kohta või rahvusvahelistes kokkuleppetes, ning võtta arvesse lisas I a loetletud meetmeid.
With a view to preventing any duplication of efforts, the programme of measures pursuant to paragraph 1 may build on obligations, plans and programmes already set up under national or Community legislation, including those set up pursuant to the Common Agricultural Policy, including Annex IV to Regulation (EC) No 1782/2003 on cross compliance and in Regulation (EC) No 1698/2005 on rural development, or international agreements, and may take into account the measures listed in Annex Ia.
Meetmeprogrammi koostamisel ja läbivaatamisel lõike 1 kohaselt pöörab liikmesriik tõsist tähelepanu kavandatud meetmete sotsiaalsele ja majanduslikule mõjule.
When drawing up and revising the programmes of measures pursuant to paragraph 1, Member States shall give due consideration to the social and economic impacts of the measures envisaged.
Lõike 1 kohaste meetmeprogrammide koostamiseks ja rakendamiseks võib liikmesriik kehtestada prioriteetseid tegevusi vastavalt tema territooriumil esineva degradatsiooniprotsessi ulatusele ja kõnealuse degradatsiooni mõjule kliimamuutusele ja kõrbestumisele.
For the drawing up and implementation of the programme of measures pursuant to paragraph 1 , Member States may establish a prioritisation of action according to the magnitude of the degradation process in their national territory and the effects of such degradation on climate change and desertification.
Liikmesriik tagab, et meetmed oleksid kulutasuvad ja tehniliselt teostatavad, ning viib enne meetmeprogrammi rakendamist läbi selle mõju analüüsid, sealhulgas tasuvusanalüüsi.
Member States shall ensure that measures are cost-effective, technically feasible and shall carry out impact assessments, including cost-benefit analyses, prior to the introduction of the programmes of measures.
Liikmesriik teavitab artikli 17 kohaselt artiklis 1 nimetatud mullafunktsioonide säilitamise eesmärkidest ja võetud meetmetest.
Member States shall provide information, pursuant to Article 17, concerning the objectives for preservation of the soil functions referred to in Article 1 and the measures taken.
Meetmed jäetakse liikmesriigi valida.
The choice of the measures shall be left to the Member States.
Liikmesriik näitab oma meetmeprogrammis, kuidas meetmeid tuleb rakendada ja kuidas need aitavad kaasa püstitatud keskkonnaeesmärkide saavutamisele.
Member States shall indicate in their programmes of measures how the measures are to be implemented and how they will contribute to achievement of the environmental targets established.
Liikmesriik pöörab tõsist tähelepanu lõikele1 kohaselt kavandatud meetmete sotsiaalsele ja majanduslikule mõjule .
Member States shall give due consideration to the social and economic impacts of any measures pursuant to paragraph 1 .
Kui ala ohustab korraga mitu mulla degradeerumisprotsessi, võib liikmesriik vastu võtta ühtse programmi, milles seab kõigi kindlakstehtud ohtude jaoks kohased ohu vähendamise eesmärgid koos sobivate meetmetega nende saavutamiseks
Where an area is at risk from different concurrent soil degradation processes, Member States may adopt a single programme in which appropriate risk reduction targets are to be set for all the risks identified together with the appropriate measures for reaching those targets.
Kui alad vajavad erilist kaitset mitme mulla degradeerumisprotsessi eest , võib liikmesriik seada kõigi kindlakstehtud ohtude jaoks kohased ohu vähendamise eesmärgid koos sobivate meetmetega nende saavutamiseks.
Where areas would need special protection against different concurrent soil degradation processes, Member States may set appropriate risk reduction targets for all the risks identified together with the appropriate measures for reaching those targets.
Meetmeprogramm koostatakse seitsme aasta jooksul, alates [ülevõtmiskuupäev], ja see on rakendatud hiljemalt kaheksa aastat pärast kõnealust kuupäeva.
The programme of measures shall be drawn up within seven years from [transposition date] and shall be in application no later than eight years after that date.
Meetmeprogramm tuleks koostada seitsme aasta jooksul, alates [ülevõtmiskuupäev], ja see on rakendatud hiljemalt kaheksa aastat pärast kõnealust kuupäeva.
The programme of measures should be drawn up within seven years from [transposition date] and be in application no later than eight years after that date.
Meetmeprogramm avalikustatakse ja vaadatakse läbi vähemalt iga viie aasta järel.
The programme of measures shall be made public and shall be reviewed at least every five years.
Meetmeprogramm tuleks avalikustada ja see vaadatakse läbi vähemalt iga viie aasta järel.
The programme of measures should be made public and shall be reviewed at least every five years.
Iga liikmesriik võib vastavalt oma kliimale, mulla omadustele, põllumajandusele ning parimatele põllumajandustavadele kehtestada oma mullaga seotud põllumajanduspoliitika.
Each Member State, in accordance with its climate, soil characteristics and agriculture, as well as its best agricultural practices, may decide upon its own agricultural policy in relation to the soil.
Mulla põllumajandusliku kasutamise puhul julgustavad liikmesriigid nende põllukultuuride ja metsastamismeetodite või programmide kasutamist, mis avaldavad soodsat mõju mulla orgaanilisele ainesele ja viljakusele ning aitavad ära hoida maanihkeid ja kõrbestumist.
As regards the agricultural use of soil, Member States shall encourage the choice of crops and afforestation methods or programmes which have a beneficial effect on soil organic matter and soil fertility and which can prevent landslides and desertification.
Liikmesriigid toetavad ühtlasi põllumajandustavasid, mis soodustavad mulla filtreerimis- ja veekogumisvõimet ning hoiavad ära mulla tihenemise ja erosiooni.
Member States shall also support agricultural practices which favour the filtering and water retention capacity of the soil, with a view to preventing compaction and erosion.
Komisjon ja liikmesriigid edendavad ja kasutavad teaduslikku uurimistööd eriti seoses eri põllukultuuride funktsioonidega kliimamuutuse korral ning süsiniku sidumise funktsioonidega, et integreerida nimetatud teaduspõhine teave mullapoliitika väljatöötamisse.
The Commission and the Member States shall promote and exploit research in particular as regards the functions of the different crops in relation to climate change and carbon capture with the aim of integrating this scientifically - based knowledge in the development of soil policy.
Mulla viljakuse tõstmise, mullas orgaanilise ainese sisalduse suurendamise ja erosiooniga võitlemise eesmärgil julgustatakse komposti kasutamist.
The use of compost shall be encouraged with the aim of maintaining soil fertility, enhancing soil organic matter levels and fighting erosion.
Liikmesriigid võtavad selle tarvis vastu komposti kvaliteedinormid.
For that purpose Member States shall adopt compost quality standards .
Hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitab komisjon ettepaneku bioloogiliste jäätmete direktiivi kohta, millega kehtestatakse kvaliteedinõuded bioloogiliste jäätmete kasutamisele mullaparandusainena.
No later than two years after the entry into force of this Directive, the Commission shall present a proposal for a biowaste directive setting quality standards for the use of biowaste as a soil improver.
Nõuetele vastavuse ja maaelu arenguga seotud põllumajanduslike keskkonnameetmete raames välja töötatavate normide puhul, mille eesmärk on kaitsta muldi artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud aladel, võetakse arvesse nendega seotud võimalikke jõupingutusi ja koormust.
The development of the standards under cross compliance and the agri-environment measures under rural development aimed at protecting soil in the areas identified pursuant to Article 6 shall take into consideration the possible efforts and burden they may entail .
III PEATÜKI ARTIKKEL 8 B (uus)
CHAPTER III, ARTICLE 8 B (new)
Saastatud pinnase majandamise strateegia
Contaminated Land Management Strategy
Liikmesriik peab määrama kindlaks saastatud pinnase majandamise strateegia, millega määratakse kindlaks, kuidas pädevad asutused peaksid käsitlema mullasaastet, mis kujutab lubamatut ohtu inimeste tervisele ja keskkonnale, võttes arvesse pinnase tänast ja tulevast kasutamisviisi.
Member States shall establish a Contaminated Land Management Strategy defining how competent authorities should deal with soil contamination that poses an unacceptable risk to human health or the environment, taking into account present and future land use.
Kõnealune strateegia peab hõlmama strateegiat saastatud alade kindlakstegemiseks ja nende tervendamisstrateegiat.
That strategy shall include a strategy for identification of contaminated sites and a contaminated sites remediation strategy.
Tekst on selgem, kui mainitakse ära strateegia eesmärgid käesoleva peatüki alguses, kuna järgmistes artiklites töötatakse välja strateegia vahendid.
The text benefits from mentioning the goals of the strategy at the beginning of this chapter since the following articles elaborate on the strategy's means.
Artikli 1 lõikes 1 osutatud mullafunktsioonide säilitamiseks võtab liikmesriik kohased ja proportsionaalsed meetmed, et piirata tahtlikku või tahtmatut ohtlike ainete viimist mulla pinnale või mulda, välja arvatud juhud, kus see toimub õhust settimise või erandliku, vältimatu või mõjutamatu loodusnähtuse tõttu, et vältida nende kogunemist mulda, mis kahjustaks mulla funktsioone või oleks oluliseks ohuks inimeste tervisele või keskkonnale.
For the purposes of preserving the soil functions referred to in Article 1(1), Member States shall take appropriate and proportionate measures to limit the intentional or unintentional introduction of dangerous substances on or in the soil, excluding those due to air deposition and those due to a natural phenomenon of exceptional, inevitable and irresistible character, in order to avoid accumulation that would hamper soil functions or give rise to significant risks to human health or the environment.
Artikli 1 lõikes 1 osutatud mullafunktsioonide säilitamiseks tagab liikmesriik , et kohasel haldustasandil võetakse kohased ja proportsionaalsed meetmed , mis:
For the purposes of preserving the soil functions referred to in Article 1(1), Member States shall ensure that appropriate and proportionate measures are taken at the approp ria te administrative level that :
a) väldivad tahtlikku või tahtmatut ohtlike ainete viimist mulla pinnale või mulda ebaseadusliku ladestamise, imbumise või puistamise kaudu.
(a) prevent the intentional or unintentional introduction of dangerous substances on or in the soil by illegal dumping, seepage or leakage.
Meetmete aluseks tuleb võtta tõenäosuse hindamine, kas ohtlike ainete kasutamine mullal ja mullas toob kaasa mullasaaste;
Measures shall be based on an assessment of the likelihood of whether activities involving hazardous substances on or in the soil might lead to soil contamination;
b) piiravad tahtlikku või tahtmatut ohtlike ainete viimist mulla pinnale või mulda, välja arvatud juhud, kus see toimub õhust settimise või erandliku, vältimatu või mõjutamatu loodusnähtuse tõttu, või on tegemist ainetega, mis osalevad mulla töötlemisel või parandamisel , et vältida nende kogunemist mulda sellises ulatuses , mis kahjustab mulla funktsioone või toob kaasa olulise ohu inimeste tervisele või keskkonnale.
(b) limit the intentional or unintentional introduction of dangerous substances on or in the soil, excluding those due to air deposition , those due to a natural phenomenon of exceptional, inevitable and irresistible character or those which participate in the treatment or the improvement of the soil, in order to avoid accumulation to an extent at which soil functions are hampered or significant risks arise to human health or the environment .
ARTIKLI 9 LÕIGE 1 A (uus)
ARTICLE 9, PARAGRAPH 1 A (new)
Käesoleva artikli sätetele vastamiseks võtavad liikmesriigid meetmeid, et piirata kastmisel, väetiste kasutamisel ja jäätmete maapinnale ladustamisel ohtlike ainete mulda kandumist.
In order to comply with this Article, Member States shall in particular take steps to limit the deposition of dangerous substances onto land through water used for irrigation, use of fertilisers, and waste spread on land.
Käesolev muudatusettepanek rõhutab, et oluline on piirata kastmisveest, väetistest ja jäätmetest pärit ohtlike ainete mulda kandumist.
This amendment emphasises the importance of limiting the deposition of dangerous substances on land through water, fertilisers and waste.
ARTIKLI 9, LÕIGE 1 B (uus)
ARTICLE 9, PARAGRAPH 1 B (new)
Meetmeid mulla saastamise ärahoidmiseks, mis võetakse vastu ühenduse või riigi tasandil heakskiitmismenetluse alusel, mille eesmärk on mullakaitse, loetakse lõike 1 kohasteks ettevaatusabinõudeks.
Measures to prevent soil contamination adopted by Community or national approval procedures aiming at protection of soil, are considered to be precautionary measures pursuant to paragraph 1.
Ohtlike ainete kasutuselevõtuga seotud toime osas tuleb silmas pidada kasutamisele suunatud lähenemisviisi ja proportsionaalsuse põhimõtet.
The approach taken to the effects of introducing dangerous substances should be geared to the use made of the soil, and should observe the principle of proportionality.
ELi või liikmesriikide õigusaktide alusel lubatud tegevused, millega juba täidetakse kohustust hoida ära mulla saastamine kooskõlas vastavate õiguslike nõuetega, ei tohi olla allutatud käesoleva direktiivi nõuetele.
Activities authorised under EU or national legislation, already fulfilling the obligation for preventing soil contamination in compliance with the relevant legal requirements, must not be subject to the requirements of this directive.
Reguleerimise korra dubleerimist ilma mingisuguse lisandväärtuseta mullakaitsele tuleb vältida.
A doubling of regulatory regimes without any added value to soil protection must be avoided!
ARTIKLI 9 LÕIGE 1 C (uus)
ARTICLE 9, PARAGRAPH 1 C (new)
Liikmesriigid tagavad, et saastatud muld tervendatakse ettevaatuspõhimõtet, säästvuse põhimõtet, saastaja maksab põhimõtet ja proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes.
Member States shall ensure that contaminated soil is remediated taking account of the precautionary principle, the sustainability principle, the polluter-pays principle and the proportionality principle.