natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirjade kohta
on the draft Council decision on the conclusion, on behalf of the European Union, of an Agreement between the European Community and the Republic of Iceland, the Kingdom of Norway, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on supplementary rules in relation to the External Borders Fund for the period 2007 to 2013
– võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07853/2010);
– having regard to the draft Council decision (07853/2010),
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu eelnõu, mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju (15954/2009);
– having regard to the draft agreement between the European Community and the Republic of Iceland, the Kingdom of Norway, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on supplementary rules in relation to the External Borders Fund for the period 2007 to 2013 (15954/2009),
– võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile d ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ( C7-0101/2010 );
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Articles 77(2)(d) and Article 218(6), second subparagraph, point (a) , point (v), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7‑0101/2010 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ( A7‑0007/2010 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7‑0007/2010 ),
Nõukogu otsuste eelnõud, mis käsitlevad Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimist
on the draft Council Decisions on the conclusion on behalf of the European Union of the Protocol between the European Union, the European Community, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on the accession of the Principality of Liechtenstein to the Agreement between the European Union, the European Community and the Swiss Confederation on the Swiss Confederation's association with the implementation, application and development of the Schengen acquis
nõukogu otsuste eelnõude kohta, mis käsitlevad Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimist
on the draft Council Decisions on the conclusion on behalf of the European Union of the Protocol between the European Union, the European Community, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on the accession of the Principality of Liechtenstein to the Agreement between the European Union, the European Community and the Swiss Confederation on the Swiss Confederation's association with the implementation, application and development of the Schengen acquis
– võttes arvesse nõukogu otsuste eelnõusid (06077/2010);
– having regard to the draft Council decisions (06077/2010),
– võttes arvesse Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli eelnõu, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (16462/2006);
– having regard to the draft Protocol between the European Union, the European Community, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on the accession of the Principality of Liechtenstein to the Agreement between the European Union, the European Community and the Swiss Confederation on the Swiss Confederation's association with the implementation, application and development of the Schengen acquis (16462/2006),
– võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 16, artiklile 74, artikli 77 lõikele 2, artikli 79 lõike 2 punktidele a ja c, artikli 82 lõike 1 punktidele b ja d, artikli 87 lõikele 2, artikli 87 lõikele 3, artiklile 89, artiklile 114 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ( C7-0141/2010 );
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Articles 16, 74, 77(2), 79(2)(a) and (c), 82(1)(b) and (d), 87(2), 87(3), 89, 114 and Article 218(6) second subparagraph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0141/2010 ),
ELT C 297 E, 3.12.2009, lk 99. komisjoni ettepaneku ( KOM(2006)0752 ) kohta;
OJ C 294 E, 3.12.2009, p.99. on the Commission proposal ( COM(2006)0752 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ( A7‑0008/2011 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7‑0008/2011 ),
Schengeni lepingu allkirjastasid 14. juunil 1985. aastal Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg ja Madalmaad.
The Schengen agreement was signed on the 14 June 1985 by Belgium, Germany, France, Luxembourg and the Netherlands.
Lepingu ja sellele järgnenud, 1990. aastal vastu võetud rakenduskonventsiooniga nähti ette süstemaatilise piirikontrolli kaotamine riikide vahel ning isikute vaba liikumise lubamine.
The agreement, and the subsequent convention adopted in 1990 to implement it agreed to abolish systematic border controls between the countries, allowing free movement of persons.
Schengeni konventsiooniga kaotati kontroll allakirjutanud riikide sisepiiridel ja loodi ühtne välispiir ning ühised eeskirjad kontrolli kohta välispiiril, ühine viisapoliitika, politsei- ja õigusalane koostöö ning Schengeni infosüsteem (SIS).
The Schengen Convention abolished checks at the internal borders of the signatory states and created a single external border with common rules on external border controls, a common visa policy, police and judicial cooperation and the establishment of the Schengen Information System (SIS).
Amsterdami lepingu jõustudes 1999. aastal integreeriti Schengeni koostöö Euroopa Liidu õiguslikku ja institutsioonilise raamistikku.
With the entry into force of the Amsterdam Treaty in 1999, the Schengen cooperation was integrated into the European Union legal and institutional framework.
Praegu hõlmab Schengeni ala 25 Schengeni liikmesriiki: need on Euroopa Liidu riigid Austria, Belgia, Taani, Prantsusmaa, Soome, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Hispaania, Rootsi, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Slovakkia ja Sloveenia ning kolm assotsieerunud riiki, Norra, Island ja Šveits.
Currently, the Schengen area comprises 25 Schengen Member States: the EU countries Austria, Belgium, Denmark, France, Finland, Germany, Greece, Italy, Luxembourg, Netherlands, Portugal, Spain, Sweden, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia, Slovenia as well as the three associated non EU countries, Norway, Iceland and Switzerland.
Bulgaaria, Rumeenia ja Küpros kohaldavad praegu Schengeni acquis 'd ainult osaliselt ja seetõttu teostatakse nende kolme liikmesriigi piiril endiselt kontrolli.
Bulgaria, Romania and Cyprus only partially apply the Schengen acquis at the moment and checks are therefore still carried out at the borders with these three Member States.
Enne Schengeni eeskirjade täielikku rakendama hakkamist peab riik laskma hinnata oma valmisolekut neljas valdkonnas: õhupiir, viisad, politseikoostöö ja andmekaitse.
Before being able to implement fully the Schengen rules, each state needs to have its preparedness assessed in four areas: air borders, visas, police cooperation, and data protection.
Hindamine sisaldab küsimustikku ning ELi ekspertide visiite valitud paikadesse, nagu hindamisaluse riigi konsulaadid, piirid jms.
This evaluation process involves a questionnaire and visits of EU experts to selected places, such as consulates, borders, etc, of the country under assessment.
Praeguseks on vaba liikumine tagatud territooriumil, millel on välismerepiiri 42 673 km ja maapiiri 7721 km ning mis hõlmab 25 riiki ja 400 miljonit kodanikku.
At this moment, the free movement is guaranteed on a territory with 42,673 km of external sea and 7,721 km of land borders, covering 25 countries and 400 million citizens.
Suhted kolmandate riikidega
Relations with third countries
Schengeni ala järkjärguline laienemine on kaasa toonud ELiga erisuhteid omavate kolmandate riikide osalemise Schengeni koostöös.
The gradual expansion of the Schengen area has led third countries that have particular relations with the EU to take part in Schengen cooperation.
ELi mittekuuluvate riikide Schengeni acquis 'ga ühinemise eeltingimuseks on leping isikute vaba liikumise kohta kõnealuste riikide ja ELi vahel.
The precondition for association with the Schengen acquis by non-EU countries is an agreement on free movement of persons between those states and the EU.
Kõnealuste riikide jaoks tähendab osalemine järgmist:
For these countries this participation involves:
– nad on hõlmatud alasse, mille sisepiiridel kontrolli ei kohaldata;
- being included in the area without checks at internal borders;
– nad kohaldavad Schengeni acquis 'd ja kõiki selle alusel vastu võetud Schengeniga seonduvaid õigusakte;
- applying the provisions of the Schengen acquis and of all Schengen-relevant texts adopted pursuant to it;
– nad on kaasatud Schengenit puudutavate õigusaktidega seotud otsuste tegemisse.
- being involved in decisions relating to Schengen-relevant texts;
Praktikas toimub osalemine ühiskomiteede kaudu, mis tulevad kokku koos Euroopa Liidu nõukogu töörühmadega.
In practice, this involvement takes the form of mixed committees that meet alongside the working parties of the EU Council.
Ühiskomiteesse kuuluvad liikmesriikide valitsuste, komisjoni ja kolmandate riikide valitsuste esindajad.
They comprise representatives of the Member States' governments, the Commission and the governments of third countries.
Assotsieerunud riigid osalevad aruteludes Schengeni acquis arengu üle, kuid hääletamisest osa ei võta.
Associated countries therefore participate in discussions on the development of the Schengen acquis, but do not take part in voting.
Kehtestatud on tulevastest meetmetest või aktidest teatamise ja nendega nõustumise menetlused.
Procedures for notifying and accepting future measures or acts have been laid down.
Liechtensteini ühinemine Schengeni acquis 'ga
Liechtenstein accession to Schengen
Liechtenstein on Alpides asuv, kahest küljest maismaaga piiratud ja raskesti ligipääsetav pisiriik Lääne-Euroopas, mille läänepoolseks naaberriigiks on Šveits ja idapoolseks naaberriigiks Austria.
Liechtenstein is a doubly landlocked alpine microstate in Western Europe, bordered by Switzerland to the west and south and by Austria to the east.
Liechtensteini pindala on 160 km 2 , rahvaarv hinnanguliselt 35 000 inimest ja riigi SKP elaniku kohta on maailma kõrgeim.
It has an area of 160 km2, an estimated population of 35.000 and has the highest gross domestic product per person in the world.
Pärast Euroopa Majanduspiirkonnaga ühinemist 1995. aastal on Liechtenstein järjekindlalt integreerunud Euroopa kaubanduspiirkonda.
Liechtenstein has been steadily integrating into the European trade area since its accession to the European Economic Area (EEA) in 1995.
Riigi jurisdiktsioon on nüüdseks 98,4% ELi direktiividest siseriiklikus õiguses rakendanud.
The jurisdiction has now implemented 98,4% of EU directives into domestic law.
Liechtenstein moodustab ka osa ühtsest turust, kus kõigi osalevate riikide suhtes kohaldatakse samu põhieeskirju.
Liechtenstein is also part of the Single Market, in which the same basic rules apply to all participating states.
Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini vaheline protokoll Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega allkirjastati 28. veebruaril 2008. aastal.
The signature of the Protocol between the European Union, the European Community, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on the accession of the Principality of Liechtenstein to the Agreement between the European Union, the European Community and the Swiss Confederation on the Swiss Confederation's association with the implementation, application and development of the Schengen acquis took place on the 28th February 2008.
Lepingus, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ga (jõustus 1. märtsil 2008. aastal), on selgesõnaliselt sätestatud Liechtensteini võimalik ühinemine Schengeni acquis 'ga protokolli kaudu, milles määratakse kindlaks mõlema lepinguosalise õigused ja kohustused.
The Agreement on the accession of the Swiss Confederation to the Schengen acquis (in force from the 1st March 2008), explicitly anticipates Liechtenstein's possible association with the Schengen acquis by means of a Protocol that determines the rights and obligations of each of the contracting parties.
Arvestades Liechtensteini Vürstiriigi ja Šveitsi vahel isikute liikumise valdkonnas juba aastakümneid kohaldatud avatud piiride poliitikat, eeldati, et riigid ühinevad Schengeni acquis 'ga üheaegselt.
Given the open borders policy for the movement of persons, which existed between the Principality of Liechtenstein and the Swiss Confederation for decades, it was expected that they would join Schengen at the same time.
Esimest korda tuli nüüd kehtestada kontroll seal, kus ei olnud juba 100 aastat tegelikku piiri olnud.
For the first time it was necessary to put up controls at place where there has been no real border for 100 years.
Kahte riiki eraldavad 41 kilomeetrit said Schengeni välispiiriks.
The 41 Kilometres that separate the two countries became an external Schengen border.
Euroopa Parlamendil paluti esimest korda 2007. aastal esitada oma arvamus kõnealuse protokolli sõlmimise kohta.
It was requested to the European Parliament, for the first time in 2007, to give its opinion regarding the conclusion of this Protocol.
Tollase raportööri Ewa Klamti taotlusel esitas õiguskomisjon 11. juunil 2007. aastal oma üksmeelse arvamuse, milles soovitati, et õigusliku alust tuleks muuta ja viidata EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule (ettepanekud nõukogu otsuste vastuvõtmise kohta toovad kaasa põhilepingus – mille lahutamatu osa on esildatud protokoll – sätestatud spetsiifilise institutsioonilise raamistiku muutmise), mis nõuab Euroopa Parlamendi nõusolekut, mitte ainult Euroopa Parlamendiga konsulteerimist.
Following a request of the designated Rapporteur, at that time - Mrs. Ewa Klamt - the Legal Affairs Committee gave its unanimously opinion, on 11 June 2007, recommending that the legal basis should be changed so far as to refer to the second paragraph of Article 300(3) of the EC Treaty (the proposals for Council Decisions set out to modify the "specific institutional framework" provided for in the main Agreement, of which the proposed Protocol forms an integral part), which requires the assent and not merely consultation of the European Parliament.
Seepärast, ja Lissaboni lepingu peatse jõustumise tõttu, saadeti raport tagasi kodanikuvabaduste-, justiits- ja siseasjade komisjoni.
For that reason, and with the eminent enter into force of the Treaty of Lisbon this Report was send back to the LIBE Committee.
Raportöör tunneb heameelt Lissaboni lepinguga kehtestatud uute eeskirjade üle, mis võimaldavad Euroopa Parlamendil olla rahvusvaheliste lepingute sõlmimisest paremini informeeritud, ning annab nõusoleku käesoleva protokolli sõlmimiseks.
The rapporteur welcomes the new rules introduced by the Lisbon Treaty allowing the European Parliament to be more closely informed about international agreements and gives its consent to the conclusion of this Protocol.
Nõukogu esimese lugemise seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend
on the Council position at first reading with a view to the adoption of a regulation of the European Parliament and of the Council amending Council Regulation (EC) No 1905/2006 establishing a financing instrument for development cooperation
nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend
on the Council position at first reading with a view to the adoption of a regulation of the European Parliament and of the Council amending Council Regulation (EC) No 1905/2006 establishing a financing instrument for development cooperation
– võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (16447/1/2010 – C7‑0424/2010 );
– having regard to the Council position at first reading (16447/1/2010 – C7-0424/2010 ),
– võttes arvesse arengukomisjoni soovitust teisele lugemisele ( A7‑0009/2011 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Development ( A7-0009/2011 ),
Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Position of the European Parliament of 21 October 2010 (not yet published in the Official Journal) and position of the Council at first reading of 10 December 2010 (not yet published in the Official Journal). ,
(1) Liidu arengupoliitika eesmärk on vähendada vaesust ja lõpuks see kaotada.
(1) The Union's development policy aims to reduce and ultimately eradicate poverty.
(2) Liit kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige on pühendunud kaubandusküsimuste kaasamisele arengustrateegiatesse ja rahvusvahelise kaubavahetuse edendamisele, et kiirendada majanduse arengut ja vähendada vaesust ning pikemas perspektiivis see kaotada kogu maailmas.
(2) The Union, as a member of the World Trade Organisation (WTO), is committed to mainstreaming trade in development strategies and to promoting international trade in order to advance development and reduce – and, in the long term, eradicate – poverty worldwide.
(3) Liit toetab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riike (AKV riigid) vaesuse vähendamise, jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu teel ning tunnistab nende riikide kaubasektorite olulisust.
(3) The Union supports the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States on their path to poverty reduction and to sustainable economic and social development, and recognises the importance of their commodity sectors.
(4) Liit on pühendunud arenguriikide sujuva ja järkjärgulise maailmamajandusse kaasamise toetamisele eesmärgiga tagada jätkusuutlik areng.
(4) The Union is committed to supporting the smooth and gradual integration of developing countries into the world economy with a view to sustainable development.
Peamistel banaane eksportivatel AKV riikidel võib esineda probleeme seoses kauplemise korra muutumisega, eelkõige enamsoodustustariifi liberaliseerimisega WTO raames ning liidu ja Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepetega.
The main ACP banana‑exporting countries may face challenges in the context of changing trade arrangements, notably liberalisation of the Most Favoured Nation (MFN) tariff in the framework of the WTO and the bilateral and regional agreements concluded, or in the process of being concluded, between the Union and Latin American countries.
Seepärast tuleks AKV riikide banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete programm (edaspidi „programm”) lisada määrusesse (EÜ) nr 1905/2006
Therefore, an ACP Banana Accompanying Measures programme ("the programme") should be added to Regulation (EC) No 1905/2006
(5) Programmi raames võetavad rahalise abi meetmed peaksid olema suunatud banaanikasvatuspiirkondade ja banaanide väärtusahelas osalevate elanike, eelkõige väiketootjate ja -ettevõtjate elatustaseme tõstmisele ja elutingimuste parandamisele, samuti töönormidele, töötervishoiu- ja ohutusstandarditele vastavuse parandamisele, eelkõige pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas.
(5) The financial assistance measures to be adopted under the programme should aim at improving the living standards and living conditions of people in banana‑growing areas and in banana value chains, specifically small farmers and small entities, as well as ensuring compliance with labour and occupational health and safety standards, and environmental standards, notably those regarding the use of and exposure to pesticides.
Samuti tuleks seetõttu meetmetega toetada banaaniekspordist sõltuvate piirkondade kohandumist ja vajaduse korral ümberkorraldamist sektorikohase eelarvetoetuse või projektikohaste sekkumiste kaudu.
The measures should therefore support the adaptation and include , when relevant, the reorganisation, of areas dependent upon banana exports through sector‑specific budget support or project-specific interventions.
EÜT L 286, 5.11.1994, lk 1. ja traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele antava toetuse eriraamistikuga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 856/1999
1. and the Special Framework of Assistance (SFA) for traditional ACP suppliers of bananas established in accordance with Council Regulation (EC) No 856/1999
Liit tunnistab, et on oluline edendada banaanikaubandusest saadava tulu õiglasemat jaotumist.
The Union acknowledges the importance of promoting a more equitable distribution of banana revenues.
(6) Kõnealune programm peaks aitama kaasa kohanemisprotsessile nendes AKV riikides, kes on viimastel aastatel eksportinud liitu märkimisväärses koguses banaane ja keda mõjutab Genfi banaanikaubanduslepingu
(6) The programme should accompany the adaptation process in ACP countries which have exported significant volumes of bananas to the Union in recent years and which will be affected by liberalisation in the framework of the Geneva Agreement on Trade in Bananas
Programm põhineb tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistikul.
The programme builds on the SFA for traditional ACP suppliers of bananas.
Programm on kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega WTO raames ning on ümberkorralduslik, lähtub konkurentsivõime suurendamise eesmärgist ja on seega ajutine, kestusega neli aastat (2010–2013).
It is in conformity with the Union's international obligations in the framework of the WTO, focuses on restructuring and boosting competitiveness, and is consequently temporary in nature, with a duration of four years (2010-2013).
(7) Komisjoni 17. märtsi 2010. aasta teatise „Kahe aasta aruanne tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistiku kohta” järelduste kohaselt andsid varasemad abiprogrammid märkimisväärse panuse majanduse eduka mitmekesistamise suutlikkuse paranemisse, kuigi täpset mõju ei saa veel kindlaks määrata ning AKV riikide banaaniekspordi jätkusuutlikkus on endiselt habras.
(7) The conclusions of the Commission Communication of 17 March 2010 entitled "Biennial Report on the Special Framework of Assistance for Traditional ACP Suppliers of Bananas" indicate that past assistance programmes made substantial contributions to achieving improved capacity for successful economic diversification, although the full impact cannot be quantified, and that the sustainability of ACP banana exports remains fragile.