natgillin/translations-raw huggingface dataset:
25. toonitab vajadust tugevdada koostööd energeetika valdkonnas ja kutsub üles rakendama viivitamata arenduskavasid, mis soodustavad energiaallikate ja energiatarne viiside mitmekesistamist, aidates Vahemere piirkonnas sel moel otsustavalt kaasa energiajulgeolekule;
Stresses the need to strengthen cooperation in the field of energy and calls for the immediate promotion of development plans to encourage the diversification of energy supply sources and routes, thus making a decisive contribution to energy security in the Mediterranean region;
33. rõhutab, et Vahemere Liidu raames tuleb töötada välja uusi projekte hariduse, koolide ja ülikoolide vahetusprogrammide ning teadustöö valdkonnas, sest need projektid aitavad lähendada Vahemere piirkonna rahvaid ja edendada arengut; peab esmatähtsaks Euroopa – Vahemere piirkonna kõrghariduse, teaduse ja teadustegevuse ruumi loomist, milles osaleks aktiivselt kodanikuühiskond, ning seoses sellega:
Stresses the importance of developing, within the UfM framework, new projects focusing on education, school and university exchanges and research as ways of bringing the peoples on both sides of the Mediterranean closer together and fostering development; considers that priority should be given, with the active involvement of civil society, to the creation of a genuine Euro-Mediterranean higher education, science and research area and, in this regard:
- väljendab heameelt Euroopa – Vahemere piirkonna ülikooli EMUNI loomise üle ning kutsub partnerinstitutsioone üles võtma suuremaid kohustusi ülikooli tegevuse arendamises;
– welcomes the creation of the Euro-Mediterranean University (EMUNI) and calls on partner institutions to deepen their commitment to the development of its activities;
- nõuab, et suurendataks sellistele ülikoolide vahetusprogrammidele nagu Erasmus Mundus eraldatavaid vahendeid ja tagataks parem teavitamine olemasolevatest vahetusprogrammidest; kutsub eelkõige üles kasutama ära Euroopa programmi Averroès valdkonnas omandatud kogemusi;
– calls for increased funding to be devoted to academic exchange programmes such as ‘Erasmus Mundus’ and for better information to be provided on existing exchange programmes; more specifically, calls for inspiration to be drawn from the experience of the 'Averroës' European programme;
- kutsub üles looma Euroopa – Vahemere piirkonna noortele ambitsioonika Erasmuse programmi, mis võimaldaks intensiivistada õpilasvahetust Vahemere Liidu liikmesriikide vahel;
– calls for a an ambitious Euro-Mediterranean junior Erasmus programme to be set up, as a way of stepping up school exchanges between UfM member countries;
- nõuab kõrghariduse ja teadusuuringute valdkonnas struktureeritumat koostööd, et ergutada diplomite vastastikust tunnustamist, ühiste diplomite väljaandmist ja ühiste doktoriõppeasutuste loomist eelkõige teadurite liikuvuse suurendamiseks, millega kaasnevad meetmed ajude äravoolu takistamiseks;
– calls for more structured cooperation in the field of higher education and research in order to encourage the mutual recognition of qualifications, the introduction of joint qualifications and common graduate schools, with a view, in particular, to increasing mobility for researchers, backed up by measures to combat the brain drain;
34. nõuab, et Vahemere Liidu päevakorda võetaks kiiremas korras projektid, mis edendavad kultuurivahetust ja ühiskondade vastastikust mõistmist, eelkõige kultuuriküsimusi ning kultuuride- ja religioonidevahelist dialoogi käsitleva Euroopa – Vahemere strateegia vastuvõtmisega; innustab rakendama Vahemere ringhäälingu alalise konverentsi (COPEAM) projekte, eelkõige Euroopa – Vahemere telekanali loomise projekti ning korraldama uuesti selliseid kordaläinud algatusi, nagu Araabia nädal ja EuroMedScola; väljendab heameelt Aleksandria raamatukogu, Araabiamaade Instituudi ja Anna Lindhi fondi tegevuse üle, eelkõige Anna Lindhi fondi poolt 2010. aasta märtsis Barcelonas korraldatud kultuuridevahelise dialoogi foorumi üle; nõuab, et Vahemere Liidu liikmesriigid ja institutsioonid jätkaksid tööd ÜRO Tsivilisatsioonide Liidu raames;
Calls for new projects designed to promote cultural exchanges and mutual understanding between societies to be put on the UfM’s agenda in the very near future, in particular through the adoption of a Euro-Mediterranean strategy for cultural affairs and the development of intercultural and interreligious dialogue; encourages the implementation of projects by the Permanent Conference of the Mediterranean Audiovisual Operators (COPEAM), in particular that of a Euro-Mediterranean TV channel, and the repetition of successful initiatives such as the Arab Week and EuroMedScola; welcomes the action of the Bibliotheca Alexandrina, the Arab World Institute and the Anna Lindh Foundation, in particular the latter's organisation of the Forum for intercultural dialogue in Barcelona in March 2010; calls on the countries and institutions that are members of the UfM to continue their commitment to the UN Alliance of Civilizations;
- majandus- ja sotsiaalnõukogude ning samalaadsete institutsioonide üldkogu kaaluma Euroopa – Vahemere majandus- ja sotsiaalnõukogu loomist;
– the general assembly of economic and social councils, and similar institutions, to consider establishing a Euro-Mediterranean economic and social council;
- arendama selliseid projekte nagu Invest in Med, mis edendavad ärisuhteid, investeerimist ja ettevõtete koostööd Vahemere mõlemal kaldal;
– the development of projects to facilitate business relations, investments and business partnerships between both sides of the Mediterranean, such as the Invest in Med Programme;
- looma Euroopa – Vahemere piirkonna tööstuskodade, ametiühingute ja tööandjate liidu võrgustiku;
– the establishment of a network of Euro-Mediterranean Chambers of Commerce and Euro-Mediterranean industrialist and trade union associations;
42. palub nõukogul, komisjoni asepresidendil ja ELi kõrgel esindajal, Euroopa Komisjonil ja hiljuti loodud Euroopa välisteenistusel teha vajalikke jõupingutusi, et tagada ELi järjepidev osalemine Vahemere Liidu tegevuses, ning kaasata Euroopa Parlament ELi poliitika kujundamisse;
Calls on the Council, the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the Commission and the newly-established European External Action Service to take the necessary steps to ensure coherent EU participation in the UfM, and to involve Parliament in framing EU policy;
Euroopa Liit on viimase kahe aastakümne jooksul teinud eelkõige pingutusi idasuunaliseks laienemiseks.
Over the last two decades the European Union has put a great deal of energy into its eastward expansion.
Kontinendi ühendamise ajalooline ülesanne on täidetud ja selle üle tuleks heameelt tunda, kuid nüüd, kui geopoliitiline ja geograafilis-majanduslik tasakaal on maailmas ümber kujunemas ning eriti märkimisväärne on Aasia esiletõus, on saabunud aeg, mil liit peaks läbi mõtlema oma välispoliitika prioriteedid ja taasavastama oma lõunanaabrid .
It is to be congratulated on having completed the historic task of reunifying the continent, but – in an era in which the world’s geopolitical and geo-economic balances are shifting, with the notable emergence of Asia – it is now time for the Union to rethink its foreign policy priorities and rediscover its southern neighbours.
Euroopa Parlament peab kindlasti tihedamalt jälgima hiljutise piirkondliku algatuse, Vahemere Liidu arengut .
It is crucial for the European Parliament to monitor developments in relation to the latest regional initiative, the Union for the Mediterranean (UfM), as closely as possible .
Käesolev raport on seega eelmise, 2009. aasta veebruaris vastuvõetud raporti järg, ning selle eesmärk on jätkata poliitilist mõttevahetust, võttes arvesse ELi uut institutsionaalset keskkonda ja nii Vahemere Liidu toimimise aspektide kui ka rahastamisega ikka veel seotud ebakindlust.
Accordingly, this report, which follows on from the previous report adopted in February 2009, sets out to continue the process of political reflection in the light of the EU’s new institutional environment and the uncertainties still hanging over the UfM in terms of both operational aspects and funding.
Pärast vastuolulist algust ja kaht suhteliselt ummikseisus olnud aastat peetakse Vahemere Liidu riikide riigipeade ja valitsusjuhtide teine tippkohtumine 2010. aasta juunis Barcelonas.
Following a controversial start and two successive years of relative deadlock, the UfM’s second summit of heads of state and government will take place in Barcelona in June 2010.
Euroopa Parlament soovib selle Vahemere Liidu tuleviku jaoks otsustava tippkohtumise õnnestumisse kindlasti oma panuse anda.
The European Parliament is keen to help ensure the outright success of this summit, which will shape the UfM ’ s future.
Barcelona tippkohtumise lähenemist arvesse võttes keskendume me seoses Vahemere Liiduga neljale juhtpõhimõttele.
In the run-up to the Barcelona summit, our reflections on the UfM are structured around four guiding principles.
Vahemere Liidu arendamine Barcelona protsessi alusel
Building on the achievements of the Barcelona Process
Kuigi Vahemere Liidu kontseptsioon tekkis ELi raamistikust väljaspool, oli lõplik otsus selle kohta, et see peaks põhinema otseselt Barcelona protsessil, oma nõrkadest külgedest hoolimata hea otsus
Although the concept of the UfM emerged outside the EU framework, the final decision that it should follow on directly from the Barcelona Process, despite the latter ’ s weaknesses, was the right one
Euroopa Ülemkogu 13. ja 14. märtsi 2008. aasta kohtumise järeldused. .
European Council conclusions of 13 and 14 March 2008. .
Hoolimata Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse pettumust valmistavatest tulemustest, eelkõige selle mitmepoolse ja allpiirkondliku mõõtme raames, oli see koostöövorm vastupidiselt 2004. aastal algatatud Euroopa naabruspoliitikale meie partneritele hästi tuntud.
Notwithstanding the Euro-Mediterranean Partnership’s disappointing track record, particularly at multilateral and sub-regional level, this cooperation structure was familiar to our partners, unlike the European Neighbourhood Policy (ENP) launched in 2004.
Barcelona protsess on olnud poliitiliselt ummikseisus, kuid tehnilisel tasandil aktiivne.
Although the Barcelona Process was politically deadlocked, it was active at a technical level.
Selle protsessi rahastamisvahendid (MEDA, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, Euroopa — Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu), koostööprogrammid ja mikrokoostöö ning kahepoolsed assotsieerumislepingud on aidanud märkimisväärselt kaasa mitme riigi majandusarengule.
A number of states’ economies received a considerable boost from its financial instruments (MEDA, ENPI, FEMIP), cooperation and micro-cooperation programmes and bilateral association agreements.
Kultuuri- ja haridusvaldkonnas on programme rakendatud järgmistes valdkondades: kultuuripärandi säilitamine (EuroMed Heritage), noorte koostöö edendamine (Erasmus Mundus), Euroopa – Vahemere piirkonna audiovisuaaltoodangu levitamine (Euromed audiovisuel II) ja kultuuridevaheline dialoog (Anna Lindhi sihtasutus).
In terms of culture and education, programmes were set up in areas such as cultural heritage conservation (EuroMed Heritage), the promotion of youth exchanges (Erasmus Mundus), the exhibition of Euro-Mediterranean audiovisual productions (Euromed Audiovisual II) and dialogue between cultures (Anna Lindh Foundation).
Tuleks ka rõhutada pingutusi, olgugi veel tagasihoidlikuid, mida on tehtud allpiirkondliku integratsiooni heaks Agadiri lepingu sõlmimisega.
In addition, efforts –albeit cautious – were made in the area of sub-regional integration, with the signing of the Agadir agreement.
Poliitilisel tasandil on partnerlussuhete piirkondliku mõõdet säilitatud tänu välis- ja valdkondlike ministrite kohtumistele ning kõrgete ametnike kohtumistele, mis on teinud võimalikuks korrapärase dialoogi sisseseadmise;
On the political front, the partnership’s regional dimension was maintained through ministerial meetings (on foreign affairs and specific sectors) and meetings of senior officials, which made it possible to establish regular dialogue.
Seetõttu on arusaadav, et kahepoolse mõõtmega ja kolme heakskiidetud kontseptsiooniga (tingimuslikkus, peremehetunne ja valikuline eristamine) Euroopa naabruspoliitikat on tajutud – ja mitte ainult Vahemere lõunakaldal – kui Euroopa Liidu partnerlussoovi vähenemist ja Euroopa – Vahemere piirkondlikest eesmärkidest lahtiütlemist
Accordingly, it is understandable that the launch of the ENP, with its accepted bilateral dimension and its three stated concepts (conditionality, ownership and selective differentiation), may have been perceived – and not only on the southern shore of the Mediterranean – as diluting the European Union’s commitment to partnership and abandoning Euro-Mediterranean regional goals
Vt Jäätteenmäki, Tannocki ja Napoletano raporteid. ;
See the Jäätteenmäki, Tannock and Napoletano reports. .
Vahemere Liit pakub seega teise võimaluse Euroopa – Vahemere piirkonna koostöö piirkondliku ja mitmepoolse mõõtme arendamiseks, tingimusel et liit tugineb Barcelona protsessi saavutustele.
The UfM consequently offers a second chance in terms of the regional and multilateral dimensions of Euro-Mediterranean cooperation, provided that it builds on the achievements of the Barcelona Process.
Vahemere piirkonna poliitilised pinged ja konfliktid ei tohi pidurdada võimalust teha konkreetseid samme valdkondadevahelises ja mitmepoolses koostöös
Political tensions and regional conflicts in the Mediterranean must not hinder tangible progress towards sectoral and multilateral cooperation .
Piirkondlikku konteksti, milles Vahemere Liit kujuneb, iseloomustavad peamiselt poliitilised konfliktid, millele lisanduvad 11. septembri 2001. aasta sündmused ja Iraagi sõda, mis on süvendanud vastastikust usalduskriisi;
The regional context in which the UfM is taking shape continues to be characterised primarily by political conflicts and tensions, compounded by the events of 11 September 2001 and the war in Iraq, which have fuelled a crisis of confidence on both sides.
Need konfliktid on alates Pariisi tippkohtumisest 2008. aasta juulis märkimisväärselt aeglustanud Vahemere Liidu loomist, toonud kaasa ministrite kohtumiste ärajätmise ja institutsionaalse seisaku.
These conflicts have done a great deal to hinder the establishment of the UfM since the Paris Summit of July 2008, contributing to the cancellation of ministerial meetings and to institutional paralysis.
Oleme kohustatud neist raskustest õppust võtma: Vahemere Liidu esimene ülesanne ei ole lahendada mõne oma liikme juba aastaid kestnud konflikte .
An immediate lesson must be drawn from these difficulties: the UfM ’ s main purpose is not to resolve long-standing conflicts between some of its members .
Ilma eri osapoolte vastutustundliku ja konstruktiivse lähenemiseta on raske Vahemere Liitu luua ja selle edasist arengut kindlustada.
Unless a responsible and constructive spirit is shown by the various stakeholders, it will be difficult to establish the UfM and ensure its subsequent development.
Vahemere Liit saab ühise julgeoleku tagamiseks vajaliku usaldusliku õhkkonna loomisele kaasa aidata just suurte integratsiooniprojektide solidaarse ja rahumeelse elluviimisega.
It is through the implementation of major integration projects that the UpM will help to develop a climate of trust conducive to pursuing common security goals in a spirit of solidarity and peace.
Selliste projektide blokeerimine viib läbikukkumiseni, millel on tõsised tagajärjed.
Blocking such projects, on the other hand, would lead to a failure with far-reaching implications.
Mõlemad Vahemere Liidu algatused – institutsiooniline (kaaseesistujad, sekretariaat, kõrgete ametnike komitee) ja tegevuslik (integratsiooniprojektid) – peavad olema tõhusad ja läbipaistvad
The UfM ’ s two innovations – its institutional set-up (co-presidency, joint permanent committee and secretariat) and operational focus (integration projects) – must function effectively and transparently.
Üks Vahemere Liidu edu eeltingimusi on muuta selle tegevus arusaadavaks ja tulemused käegakatsutavaks suurema hulga sidusrühmade silmis (ettevõtjad, ülikoolid, ametiühingud, kohalikud ja piirkondlikud asutused, kodanikuühiskond).
One of the prerequisites for the UfM’s future success is to ensure that its operation is easily understood by as many players as possible (businesses, universities, trade unions, local and regional authorities, civil society), and that they can see tangible results.
Seetõttu on vaja, et selle institutsioonid alustaksid tööd võimalikult rutem ning toimiksid lihtsamalt, tõhusamalt ja läbipaistvamalt .
Its institutions must therefore start work as soon as possible on the basis of simple, effective and transparent processes.
Praktikas võib nimetatud tõhususe nõue tähendada muutuva geomeetriaga koostööd, mis on avatud ühist huvi pakkuvates projektides koos töötada soovivatele riikidele, sulgemata ust nendele, kes sooviksid nendega hiljem ühineda.
In practical terms, this requirement for effectiveness could take the form of variable - geometry cooperation arrangements open to countries wishing to work together on projects of common interest, without closing the door to those that may subsequently wish to join them.
Lisaks tuleb projektide valikut, nende arengut ja rahastamist korrapäraselt hinnata ja kontrollida , eeskätt parlamentaarse kontrolli kaudu, ning projektide tulemused tuleb teha laiale avalikkusele kättesaadavaks .
In addition, the selection, progress and funding of projects must be subject to regular evaluation and monitoring , including by Parliament, the findings of which must be made available to the general public.
Keskseks küsimuseks on saanud rahastamine
Funding has become a central issue.
Euroopa Komisjon on Vahemere Liidu raames algatatud esimesi projekte rahaliselt toetanud alates Pariisi tippkohtumisest.
Since the Paris Summit, the Commission has made a financial contribution to the initial projects announced by the UfM.
See on vaid esimene samm, mis tuleb lähimas tulevikus ümber hinnata, et nimetatud projekte oleks võimalik arendada.
This is only the first step, which must be re-evaluated in the near future in the context of actually developing the projects in question.
Hoolimata majandus- ja sotsiaalkriisist on Vahemere Liidu tõhusaks rakendamiseks vaja eri osapooltelt, eelkõige Euroopa Liidult suuremat rahalist panust .
Notwithstanding the economic and social crisis, the actual establishment of the UfM requires a more significant financial contribution from the various partners, and the European Union in particular .
Seetõttu tuleb tagada, et ELi ja tema Vahemere piirkonna partnerid panustaksid Vahemere Liidu eelarvesse nii palju, kui on vajalik eesmärkide täitmiseks .
Accordingly, it is important to ensure that the funds allocated to the UfM ’ s budget by the EU and its Mediterranean partners are commensurate with the issues at stake .
Partnerriikide tegevus ei tohiks piirduda laenude andmisega või Vahemere Liidu sildi tagantjärele omistamisega projektidele, mille rahastamine toimus teistes raamistikes, sealhulgas ELi programmidest.
The action taken by the partner countries must not be confined to granting loans or asking the UfM to lend its name retrospectively to projects already financed by other institutional programmes, including EU programmes.
Ka peasekretariaadile tuleb anda piisavad vahendid, mis võimaldavad sellel toimida tulemuslikult ja sõltumatult .
Lastly, the secretariat must be provided with the necessary resources to operate effectively and independently.
Barcelona tippkohtumine – Vahemere Liidu kriitiline etapp
The Barcelona Summit: a critical stage for the UfM
Vahemere Liidu riigipead ja valitsusjuhid kohtuvad Barcelonas 2010. aasta juunis.
The heads of state and government within the UfM will meet in Barcelona in June 2010.
Euroopa Parlament soovib anda omapoolse panuse sellesse, et õnnestuks teine tippkohtumine, mille tulemus on esimese kahe raske algusaasta järel Vahemere Liidu tuleviku seisukohast olulise tähtsusega.
The European Parliament is keen to help ensure the outright success of this summit, the outcome of which – after a difficult first two years – is a crucial challenge that will shape the UfM ’ s future.
Seega jälgib Euroopa Parlament erilise tähelepanuga edasiminekut kolmes prioriteetses valdkonnas , milleks on institutsiooniline struktuur , projektid ja projektide rahastamisallikad .
Accordingly, the European Parliament will pay particular attention to the tangible progress achieved in three key areas : the UfM’s institutional set-up , projects and sources of project funding .
Institutsiooniline struktuur: tõhusus ja demokraatia
Institutional set-up: effectiveness and democracy
Barcelona tippkohtumist ette valmistades tuleb teha edusamme Vahemere Liidu struktuurilise ja funktsionaalse ülesehituse määratlemisel, pidades silmas tõhususe ja läbipaistvuse nõudeid, ning eelkõige täpsustada suurte projektide puhul otsuste tegemise, rahastamise ja elluviimise tingimused.
In preparation for the Barcelona Summit, progress must be made in deciding on the UfM ’ s institutional and operational set-up , in keeping with the requirements for effectiveness and transparency; in particular, the criteria for decision-making, funding and the implementation of major projects must be clarified.
Peasekretariaadist peab saama struktuuri juhtivorgan .
The UfM’s secretariat needs to become the structure ’ s linchpin .
Peasekretariaadi tõhusus sõltub sellest, kas töötajad on võimelised töötama iseseisvalt.
Its effectiveness will depend on the ability of its staff to work independently.
Siinkohal tuleb rõhutada, et rahvusvahelises organisatsioonis piirkondlikul tasandil koostööd tegeva Iisraeli ja Palestiina kõrge ametniku olemasolu on pretsedenditu ja lootusandev tõik.
It must be emphasised that the presence of a senior Israeli official and a senior Palestinian official cooperating within an international organisation at regional level is unprecedented and gives grounds for hope.
Lisaks tuleb rõhutada, et peasekretariaat peab tegema tihedat koostööd komisjoniga ning tuleb selgelt piiritleda komisjoni ja peasekretariaadi pädevusvaldkonnad.
Lastly, it is essential to ensure smooth cooperation between the secretariat and the European Commission, and to define their respective remits clearly.
Rõhutades Euroopa Parlamendi pädevust Euroopa Liidu eelarvemenetluses on uut institutsioonilist tasakaalu silmas pidades oluline, et EMPA võtaks suurema vastutuse ning temast saaks projektide eelarve täitmise valdkonnas nõuandev ja demokraatliku kontrolli teostav organ.
While the European Parliament’s powers as part of the EU’s budgetary procedure must be highlighted, in the context of the new institutional balance it is crucial for the EMPA to take on more significant responsibilities by being involved in consultation and democratic supervision in respect of project budget implementation.
Peasekretäri ja asepeasekretäride korrapärased kuulamised EMPA pädevates komisjonides võimaldaksid tagada projektide ja tegevuse korrapärase pideva jälgimise.
Regular hearings of the Secretary General and the Deputy Secretaries General by the various relevant EMPA committees would enable projects and activities to be monitored on a regular basis.
Vastutuse suurenemisega peab kaasnema EMPA toimimise ja töömeetodite parandamine, sealhulgas vajalike inimressursside ja finantsvahendite eraldamine.
However, this higher level of responsibility must go hand in hand with improvements in the operation and working methods of the EMPA, including granting the necessary human and financial resources .
Samuti tuleb tingimata kaasata kohalikud ja piirkondlikud ametivõimud .
It is also essential to involve local and regional authorities.
Vahemere piirkondadel on oluline osa territoriaalpoliitika uute vormide kujundamisel ja konkreetsete projektide elluviimisel.
Mediterranean regions play a key role in facilitating the development of new spatial planning policies and the implementation of practical projects.