natgillin/translations-raw huggingface dataset:
T. arvestades, et ühiskonnas soolise võrdõiguslikkuse saavutamise eelduseks on naiste parem esindatus nii Euroopa kui ka riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikas; arvestades, et teatavates liikmesriikides ei ületa naiste esindatus parlamendis 15%;
T. whereas greater representation of women at European, national, regional and local level is necessary for effective gender equality in our societies; whereas, in some Member States, the proportion of women in the national parliament is below 15%,
U. arvestades, et naiste positiivne erikohtlemine on osutunud hädavajalikuks, et tagada nende täielik integreerumine tööturule ja ühiskonda laiemalt;
U. whereas positive action for women has proven to be vital to ensuring their full integration in the labour market and society in general,
V. arvestades, et vaesus ähvardab tavaliselt rohkem naisi kui mehi, kuna naiste karjäär ei ole pidev ning nende palgad ja pensionid on väiksemad; arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta raames ei ole piisavalt tegeldud naiste vaesuse sügavamate põhjustega;
V. whereas women are at greater risk of poverty than men as a result of their truncated careers and lower salaries and pensions; whereas, in the context of the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, not enough attention has been paid to the underlying causes of female poverty,
W. arvestades, et 2011. aasta on Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte edendamisel vabatahtliku tegevuse programmides võib olla positiivne mõju;
W. whereas 2011 will be the European Year of Volunteering, and it is important to stress the potential benefits of promoting the principle of gender equality in volunteer programmes,
X. arvestades, et vähemuste hulka kuuluvad naised, eelkõige roma naised, kannatavad pidevalt mitmekordse ja valdkonnaülese diskrimineerimise all ning nad pole ebasoodsamas olukorras mitte ainult enamiku naistega võrreldes, vaid ka etniliste vähemuste hulka kuuluvate meestega võrreldes, ning nende puhul on sotsiaalse tõrjutuse oht eriti kõrge;
X. whereas minority women, especially Roma women, regularly face multiple and intersectional discrimination and are disadvantaged not only in comparison with majority women, but also in comparison with ethnic minority men, and are at particular risk of social exclusion,
Y. arvestades, et naistevastane vägivald on nende põhiõiguste rikkumine, millel pole geograafilisi, majanduslikke, kultuurilisi ega sotsiaalseid piire ning mis on oluline takistus võrdsuse saavutamisele; arvestades, et hinnanguliselt 20–25% naisi kannatab Euroopas oma elu jooksul füüsilise vägivalla all; arvestades, et psühholoogiline vägivald võib olla sama hävitava mõjuga kui füüsiline vägivald,
Y. whereas violence against women is a violation of their fundamental rights, knows no geographic, economic, cultural or social bounds, and represents a fundamental obstacle to equality; whereas it is estimated that 20-25% of women suffer physical violence in the course of their lives; whereas psychological violence can be just as devastating as physical violence,
Z. arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta väljakuulutamist;
Z. whereas the European Parliament has on numerous occasions called for the creation of a European Year to fight violence against women,
AA. arvestades, et naised kannatavad mitmesuguse diskrimineerimise all ning neid ähvardavad rohkem sotsiaalne tõrjutus, vaesus ja äärmuslikud inimõiguste rikkumised, nt inimkaubandus, eriti kui nad ei kuulu ühiskonna peavoolu,
AA. whereas women face multiple forms of discrimination and are more vulnerable to social exclusion, poverty and extreme human rights violations, such as trafficking in human beings, especially if they do not belong to mainstream society,
3. rõhutab, et Lissaboni strateegia eesmärk on integreerida tööturule 60% töövõimelistest naistest, samas kui rahvastiku küsimuses tuleb püüda toetada sündimuse parandamist, et toime tulla tuleviku väljakutsetega;
Stresses that the Lisbon Strategy aims to integrate 60% of women able to work into the labour market, while efforts at the demographic level should strive to promote a rise in the birth rate with a view to meeting the challenges of the future;
10. juhib tähelepanu asjaolule, et nii naiste kui ka meeste tööhõive määr on madalam maapiirkondades ning et seal elavad inimesed on ebasoodsas olukorras kättesaadavate kvaliteetsete töökohtade puudumise tõttu; lisaks ei osale paljud naised ametlikul tööturul ning seepärast ei peeta neid ametlikult töötuks, mistõttu neil esineb rahalisi ja juriidilisi probleeme seoses sünnitus- ja haiguspuhkuse ning pensioniõigustega;
Points out that employment rates for both men and women are lower in rural areas and that this places those living in the countryside at a disadvantage in terms of the lack of availability of quality jobs; in addition, many women are not part of the official labour market and therefore do not count as registered unemployed, and are thus faced with financial and legal problems in terms of maternity rights, sick leave and acquisition of pension rights;
13. tuletab meelde, et sooline ebavõrdsus eksisteerib endiselt, hoolimata naiste kasvavast osalusest tööturul; rõhutab, et majandus- ja finantskriisi tuleb käsitleda kui võimalust teha uusi ja uuenduslikke ettepanekuid tööhõive, palgataseme, tööaja ja vastutavatel ametikohtadel töötamise kohta;
Points out that gender inequalities remain despite the increasing participation of women in the labour market; stresses that the economic and financial crisis should be seen as a chance to put forward new and innovative proposals on employment, remuneration, working hours and the filling of positions of responsibility;
16. kutsub üles liikmesriike komisjoni kaasabil ergutama olemasolevate meetmete intensiivistamise abil naisi osalema elukestva õppe raames toimuvas kutseõppes, reageerimaks kestliku majanduse suunas võetud kursile, milles pööratakse tähelepanu VKEdele ning tõhustatakse nii naistöötajate tööalast konkurentsivõimet;
Calls on the Member States, with the assistance of the Commission, to encourage women – by stepping up existing measures – to participate in vocational training in the context of lifelong learning, in response to the switch towards a sustainable economy, with the emphasis on SMEs, thereby enhancing the employability of female workers;
20. rõhutab ühisomandi õigusliku mõiste väljaarendamise tähtsust, et tagada naiste õiguste täielik tunnistamine põllumajandussektoris, asjakohane sotsiaalne kaitse ja nende töö tunnustamine, samuti rõhutab vajadust muuta Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EARFD) määrust, et sarnaselt Euroopa Sotsiaalfondile (ESF) saaks tulevasel programmiperioodil (2014–2020) rakendada naiste suhtes positiivset erikohtlemist, mis oli võimalik varasematel perioodidel, kuid mitte praegusel, sest neil meetmetel on väga soodne mõju naiste tööhõivele maapiirkondades;
Stresses the importance of developing the legal concept of shared ownership to ensure full recognition of women’s rights in the agricultural sector, appropriate protection in terms of social security and recognition of their work, and also the need to amend the Regulation on the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) so that, as with the European Social Fund (ESF), positive action can be taken for women in the future programming period 2014-2020, which was possible in previous periods but not in the current period, as these measures will be very beneficial in terms of female employment in the rural environment;
28. toonitab, et naistööjõu potentsiaali parem ärakasutamine on samuti kooskõlas ELi 2020. aasta strateegia eesmärgiga vähendada vaesust ning et juurdepääs tööhõivele on keskne tegur vaesusega võitlemisel;
Stresses that realising the potential of the female workforce is also consistent with the objective of the EU-2020 strategy to reduce poverty, and that access to employment is a key factor in efforts to combat poverty;
32. usub, et komisjon ja liikmesriigid peaksid arendama koolitus- ja rakendusvahendeid, et kõik sidusrühmad võtaksid oma pädevusvaldkonnas asjakohaselt arvesse naiste ja meeste võrdsetel võimalustel põhinevat perspektiivi ning muu hulgas hindaksid poliitika konkreetset mõju naistele ja meestele;
Believes that the Commission and the Member States should develop training and implementation tools so that all stakeholders take due account, in their respective fields of competence, of the perspective based on equal opportunities for women and men, including assessing the specific impact of policies on women and men;
42. palub avalikel ja eraasutustel kehtestada oma sise-eeskirjades võrdõiguslikkuse kavad koos rangete lühiajaliste, keskmise pikkusega ja pikaajaliste eesmärkidega ning hinnata igal aastal nende eesmärkide täitmist;
Calls on public and private establishments to introduce equality plans in their internal rules and regulations, together with strict short-, medium- and long-term objectives, and to evaluate annually the achievement of these objectives;
45. usub, et töö ja lapsehoolduse paremaks ühitamiseks on vaja parandada lastega seotud puhkusi; palub seetõttu, et nõukogu võtaks kiiresti vastu ühise seisukoha parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni kohta, mis käsitleb nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ läbivaatamist;
Believes that in order to better combine working and caring; it is necessary to improve child-related leave, calls therefore on the Council for speedy adoption of a common position on the Parliament’s legislative resolution of 20 October 2010 on the revision of Council Directive 92/85/EEC;
47. rõhutab, et perekond on meie ühiskonna alustugi ning otseselt seotud väärtuste edasiviimisega ja solidaarse kooseluga; toonitab, et paindliku tööaja kasutuselevõtt ja kaugtöö võimaluse pakkumine, nagu ka lastehoiu laiendamine ja eakate koduabi kutsealastamine on oluline samm teel töö- ja eraelu ühitamisele ning naiste ja meeste võrdse osaluse tõhustamisele tööturul, hariduses ja koolituses; väljendab kahetsust asjaolu üle, et piisavate puhkuse- ja vanemapuhkuse süsteemide ning mõlema vanema paindliku töökorralduse puudumine takistab naistel sageli tööturul aktiivselt osalemist ja täistööajaga töötamist; on arvamusel, et mis puudutab naiste ametisse nimetamist ja tööhõivet, siis selleks on vaja ka muutust ärikultuuris; kutsub seepärast nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles hoidma ära majandus- ja finantskriisist tingitud kärpeid lastehoiu, eakate ja ebasoodsas olukorras olevate isikute hoolduse valdkonnas antavate toetuste ja sotsiaalteenuste puhul;
Emphasises that the family is a cornerstone of our society and is inherently associated with the transmission of values and with cooperation in a spirit of solidarity; underlines that introducing flexible working hours and providing teleworking opportunities, as well as extending child care and professionalising home help for the elderly, represent an important step towards making it possible to combine work and family life and to enhance equal participation of women and men in the labour market and in education and training; regrets the fact that the lack of adequate leave schemes, parental leave schemes and flexible working arrangements for both parents often prevents women from participating actively in the labour market or from working full time; considers that this also requires a change in corporate cultures with regard to the appointment and employment of women; calls therefore on the Council, the Commission and the Member States to prevent cuts in benefits or social services in the field of childcare, care of the elderly and vulnerable people as a result of the economic and financial crisis;
50. rõhutab, et noortel peab olema vabadus langetada ise otsus oma elukutsevaliku kohta; tuletab sellega seoses meelde, kui oluline on, et õpetajad ei suunaks automaatselt õpilaste kutsevalikut sooliste stereotüüpide alusel, ning tähelepanu tuleks juhtida kõikidele töövõimalustele;
Stresses the need for young people to be free to make their own career choices; points out, therefore, that teachers should not automatically guide pupils towards specific sectors for purposes of conforming to sexist stereotypes and that the full range of job opportunities should be highlighted;
53. tuletab meelde, et üksnes 3% suurettevõtete juhtkonna eesotsas on naine; toob seetõttu eeskujuks Norra, mis on alates 2003. aastast edukalt rakendanud kvoodipoliitikat, et tagada võrdsus ettevõtete juhtkondades, ning seda eeskuju järgivad nüüd ka Hispaania ja Prantsusmaa; kutsub liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid, nagu kvoodid, et tagada naiste suurem esindatus börsil noteeritud suurettevõtetes ning ettevõtete juhtkondades üldse, eriti avaliku sektori osalusega ettevõtetes;
Points out that only 3% of major companies are chaired by a woman; stresses, therefore, the example of Norway, which since 2003 has successfully applied a quota policy to ensure parity on the management boards of companies, with this example now being followed by Spain and France; calls on the Member States to take effective measures, such as quotas, to ensure greater representation for women in major listed companies and on the management boards of companies in general, especially those with public participation;
57. väljendab rahulolu üldise aruteluga naiste osakaalu suurenemise üle sektori juhtivatel ametikohtadel ning soovitab võtta ettevõtetes kasutusele vabatahtliku kvoodi, mille aluseks peaks olema tööjõu sooline suhtarv;
Welcomes the general debate on increasing the proportion of women in management positions in industry and suggests introducing a voluntary quota for this in businesses, which should be based on the gender ratio within the work force;
69. palub taas kord komisjonil kuulutada järgmise nelja aasta jooksul välja naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta; rõhutab, et see tõstab Euroopa kodanike teadlikkust ning ergutab valitsusi naistevastase vägivalla vastu võitlema;
Calls again on the Commission to create, within the next four years, a European Year to combat violence against women; points out in this regard that this will raise awareness among European citizens and mobilise governments to fight violence against women;
76. kutsub komisjoni ja eelarvepädevaid institutsioone üles järgima eelarvete ja ELi uue mitmeaastase finantsraamistiku koostamisel soolise võrdõiguslikkuse kriteeriume; kutsub liikmesriike üles võtma selle eeskujuks riikide eelarvete koostamisel;
Calls on the European Commission to encourage the Member States to promote, in the media in general and in advertising and promotional material in particular, a representation of the female image that is respectful of the dignity, role diversity and identity of women;
Meid praegu mõjutaval finants-, majandus- ja sotsiaalkriisil on laastav mõju tööhõivele, kodanike elutingimustele ja ühiskonnale üldiselt.
The current economic, financial and social crisis is having disastrous repercussions for employment, living conditions and our societies at large.
Kriisil on naistele olnud ränk mõju, seda nii seoses töötingimuste, tööle juurdepääsu kui ka nende kohaga ühiskonnas üldiselt ja eelkõige seoses soolise võrdõiguslikkusega.
Women have been severely affected by the crisis, particularly in terms of their working conditions, their access to employment, their place in society as a whole and gender equality.
Komisjon on oma 2010. aasta aruandes õigustatult välja toonud meie ees soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas seisvad probleemid, millega tuleb tegelema hakata kriisist ülesaamisel.
The Commission rightly listed, in its 2010 annual report, the remaining challenges we have to address regarding gender equality as we emerge from the crisis.
Oma raportis on raportöör soovinud rõhutada vajadust selgitada välja, milline on kriisi reaalne mõju naistele.
Your rapporteur stresses the need for a targeted response addressing the real effects of the crisis on women, which concerned, first and foremost, female employment.
Kriis on kõigepealt avaldanud mõju naiste tööhõivele.
As a whole, women’s employment was affected later than men’s because women make up the majority of the workforce in sectors that were initially more resistant to the crisis (health, education, social welfare, etc.).
Üldiselt hakkas kriis naisi mõjutama meestest hiljem, kuna naised on tegevad valdkondades, mis pidasid kriisi mõjule kauem vastu (tervishoid, haridus, sotsiaalabi), ent nende valdkondade puhul on oht, et kriisi mõju on nendes tunda pikemat aega, mis omakorda põhjustaks naiste sattumist ebakindlasse olukorda pikaks ajaks.
The effects on these sectors, however, could well prove longer lasting, thus making women’s employment less secure than men’s.
Kriisi mõju on tuntav naiste palgataseme, töötingimuste ning töölevõtmise ja tööle juurdepääsu osas ning on oht, et naiste olukord halveneb veelgi, kui ei võeta viivitamatult meetmeid.
Women have therefore been hard hit in terms of their working or recruitment conditions and access to employment and could see their circumstances get worse if specific measures are not implemented quickly.
Naised on koondunud ebapiisavalt tasustatud osalise tööajaga töökohtadele ja tähtajatute lepingutega tööle ning nad on tööturul ebasoodsas olukorras.
Indeed, women remain relegated to part-time work on fixed-term contracts with often insufficient pay and are, for the most part, at a disadvantage on the labour market.
Sooline võrdõiguslikkus tööhõives ei tohiks olla enam eesmärk, mille poole püüelda, vaid peaks muutuma tõelisuseks.
Gender equality in employment needs to become an established reality, rather then merely a trend.
Seetõttu on oluline, et liikmesriikide valitsused ja komisjon jälgiksid, et soolise võrdõiguslikkuse poliitika oleks päevakorras ning selle rahastamist ei vähendataks.
It is therefore important that the governments of the Member States and the Commission continue to implement gender equality policies and refrain from reducing the budgets earmarked for them.
Sellest hoolimata ei tohi kriisi käsitleda üksnes negatiivsest vaatenurgast.
However, the crisis should not been seen from a wholly negative perspective.
Kriis on valitsuste jaoks võimalus esitada endale olulisi küsimusi, et käsitleda oma poliitikavaldkondi uuest vaatenurgast.
It should be seen as a chance for governments to ask the right questions and look at their policies in a new light.
Kriis peab andma võimaluse mõtestada uuesti meeste ja naiste roll ühiskonnas, see saavutatakse eelkõige siis, kui soolise võrdõiguslikkuse küsimust võetakse täielikult arvesse kõikides poliitikavaldkondades.
The crisis must be the catalyst for us to reconsider the respective roles of men and women in our societies, a process that would entail, among other things, fully incorporating gender equality into all policies.
Võrdõiguslikkuse ideaal tuleks saavutada konkreetsete ja jätkusuutlike meetmetega, eelkõige hariduse valdkonnas.
This ideal of equality should be achieved by means of concrete, lasting measures notably concerning education.
Lastele tuleb juba varakult tutvustada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet, et vältida sooliste stereotüüpide edasikestmist.
Children must be familiarised with the principle of gender equality from a very early age so as to banish sexist stereotypes.
Võrdõiguslikkuse alus on noorte haridus ja koolitus, mis leiab aset kas teavitus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniate vormis või tütarlaste ja noormeeste suunamisel muudele kui traditsioonilistele meeste või naiste kutsealadele.
Whether in the form of ongoing information programmes, awareness-raising campaigns or guiding boys and girls away from sectors traditionally reserved either for men or for women, education and training for young people is the key to equality.
Raportööri soov on samuti rõhutada naiste rolli poliitilistes ringkondades, mis on traditsiooniliselt olnud meeste pärusmaa.
Your rapporteur would also like to stress the importance of the role of women in decision-making positions, which are traditionally the preserve of men.
Naistel peab olema võimalus jõuda oma võimetele vastavatele ametikohtadele, olgu tegu börsil noteeritud suurettevõtete juhatuse või poliitikaga.
Whether on the boards of publicly listed companies or in the world of politics, women must be able to attain posts in line with their skills.
Naised on sageli kõrgema haridustasemega kui mehed, kuid neil ei ole alati võimalik jõuda vastutavatele ametikohtadele, mistõttu nende seisund ei vasta nende haridustasemele.
Although often better qualified than men, women are sometimes denied access to positions of responsibility, leading to a mismatch between their levels of training and their status.
Teisest küljest on oluline mainida soolist mõõdet vaesuse vastu võitlemisel.
There is also a need to strengthen the gender dimension in the fight against poverty.
Aasta 2010 on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata kõige haavatavamatele naistele.
As 2010 is the European Year for Combating Poverty, particular attention should be paid to the most vulnerable groups of women.
Kui nende haavatavus tuleneb puudest, nende sisserändaja staatusest või vähemusrühma kuuluvusest, tuleb võtta konkreetseid meetmeid, et takistada nende sattumist ebakindlasse olukorda ning soodustada nende sotsiaalset integratsiooni.
Specific measures should be taken to stop women vulnerable on account of a disability or their status as immigrants or minorities falling into precarious situations, and to facilitate their integration into society.
Sellega seoses tuletab raportöör meelde, et komisjon peaks romade kaasamist käsitlevas ELi strateegias pöörama erilist tähelepanu roma naiste integratsioonile.
Your rapporteur therefore advises the Commission that a significant part of the EU strategy on Roma inclusion should concern the integration of Roma women.
Võrdõiguslikkuse edendamine tähendab ka võitlust naistevastase vägivalla vastu.
The promotion of equality also involves combating violence against women.
Siinkohal tuleb märkida, et võidelda tuleb igasuguse füüsilise, psühholoogilise ja seksuaalse vägivalla vastu, olenemata selle raskusastmest, ning see hukka mõista.
All forms of physical, sexual or psychological violence, however serious, must be combated and condemned.
Soolise vägivalla vastu võitlemine tähendab teadlikkuse tõstmise kampaaniate algatamist ning laste ja noorte harimist vägivallaga kaasnevate ohtude suhtes.
Combating gender-based violence entails launching awareness-raising campaigns and teaching children and young people about the horrors of this violence.
Soolise vägivalla hukkamõistmine tähendab omakorda seda, et õiguslikult määratletakse soolise taustaga vägivallaaktide mõiste ning nähakse ette tegude raskusastmega proportsionaalsed karistused.
Condemning gender-based violence entails defining it in the eyes of the law and ensuring that the punishment fits the crime.
Näiteks on happerünnak üks vägivallavorm, mis on mõnes liikmesriigis kahjuks endiselt levinud.
For example, acid attacks are a form of violence that is still regrettably prevalent in certain Member States.
naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus
on equality between women and men in the European Union - 2010
Arvamuse koostaja: Nadja Hirsch
Rapporteur: Nadja Hirsch
3. toonitab, et uued töökorraldusviisid peavad põhinema üksikasjalikul analüüsil, mis käsitleb töö ja puhkeaja vorme ja vaheldumist, ning tagama pere- ja töökohustuste jagamise pereliikmete vahel;
Stresses that the new forms of organisation of work need to be grounded in a detailed analysis of forms and rhythms of work and leisure, ensuring the sharing of family and work responsibilities among family members;
8. toonitab, et majanduskasvu seisukohast on naiste osalemine tööturul positiivne; märgib, et OECD andmetel oli aastatel 1995–2008 naiste panus aastases majanduskasvus neljandik;
Stresses that the presence of women on the labour market is positive from the point of view of economic growth; notes that, according to OECD statistics, the female component contributed to a quarter of annual growth between 1995 and 2008;