natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Välispiirifondi puhul nähakse ette vahendite kasvu 22 miljoni euro võrra ehk 185,5 miljonilt eurolt 207,5 miljonile eurole (pärast 16miljonilist vahendite kasvu ajavahemikul 2008–2009).
The External Borders Fund is foreseen to undergo an increase of EUR 22 million, from EUR 185,5 to 207,5 million (after an increase of 16 million from 2008 to 2009).
Samal ajal esitas komisjon ettepaneku luua kõnealuses valdkonnas uus asutus, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet
Meanwhile, the Commission presented a proposal for the creation of a new agency on this area, the European Asylum Support Office.
Lisaks tuleb rõhutada, et uue ameti loomine toob kaasa Euroopa Pagulasfondile eraldatavate vahendite vähenemise.
It should also be highlighted that the creation of the new agency will also entail a decrease in the envelope of the European Refugee Fund.
Ka tuleb kaaluda, mida kõnealune ettepanek toob kaasa detsentraliseeritud ametite tulevikku silmas pidades, eriti aga seoses ametitega tegeleva hiljuti loodud institutsioonidevahelise töörühma tööga.
Another issue to be considered is how this proposal fits in the framework of the current reflection on the future of decentralized agencies, and in particular the work of the Inter-institutional Working Group on Agencies recently set up.
Teiselt poolt tuleb parlamenti selgelt teavitada ettenähtavatest arengutest seoses EURODACi, VISi ja eriti SIS II-ga.
On the other hand Parliament needs to be clearly informed of the foreseen developments concerning EURODAC, VIS and especially SIS II.
Seoses finantsplaneerimisega pärast 2010. aastat väidab komisjon, et artiklis 18 02 05 täpsustatud planeerimine hõlmab artikleid 18 02 04, 18 02 05 ja 18 03 11, ühendades kõnealuse kolme instrumendi finantsplaneerimise üheks eelarveartikliks (18 02 05).
Concerning the financial programming from 2010 on, the Commission states that the programmation specified under article 18 02 05 is covering articles 18 02 04, 18 02 05 and 18 03 11, fudging the financial programming of these three instruments in a sole budgetary article (18 02 05).
Parlamendile tuleb edastada vastavasisuline üksikasjalik teave.
Detailed information must be provided to Parliament on this.
Edasised selgitused on vajalikud ka seoses märkusega poliitilise strateegia teatises
Further clarification is also required concerning a remark in the APS communication
KOM(2009)0073 , 18.2.2009, lk 10. : komisjon mainib 30 miljoni euro vähendamist õigusaktide puudumise tõttu, mis võimaldaks käivitada mitmeid mehhanisme seoses välispiiri kontrolliga (riiki sisenemine – riigist lahkumine, registreeritud reisijate süsteemid), sest see ei tulene finantsplaneerimisest.
COM(2009)0073 of 18.2.2009, page 10 : the Commission mentions "a reduction of EUR 30 millions due to the lack of legal instruments allowing to launch several mechanisms concerning external border controls (Entry-Exit, Registered traveller systems)", as this does not result from the financial programming.
30. jaanuaril 2009. aastal esitatud finantsplaneeringus on ka suuri erinevusi kulude kasvus kõnealuse peatüki kõigi kolme peamise programmi osas:
The financial programming from 30 January 2009 shows also big differences in the evolution of expenses for each of the three main programs of this heading: while
– programmile „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” tehtavaid kulutusi suurendatakse umbes 7,6 % ehk 620,572 miljonilt 667,9 miljonile (kulutused välispiiridele, viisapoliitikale ja inimeste vabale liikumisele suurenevad peaaegu 10 % ehk 338,475 miljonilt 372,5 miljonile ning kulutused rändevoogudele – ühisele immigratsiooni- ja varjupaigapoliitikale suurenevad umbes 4,7 %);
- "Solidarity and Management of Migration Flows" will increase by approximately 7,6%, from 620,572 million to 667,9 million (External borders, visa policy and free movement of people will increase for almost 10%, from 338,475 to 372,5, and Migration Flows- Common immigration and asylum policies will increase by some 4.7%) and
– raamprogrammile „Turvalisus ja vabaduse kaitse” eraldatavaid vahendeid rohkem kui kahekordistatakse (99,370 miljonilt 196,900 miljonile), peamiselt EUROPOLi ümberkujundamise tõttu ühenduse ametiks ning kuritegevuse ennetamiseks ja kuritegevusevastaseks võitluseks minevate vahendite 20 %lise suurendamise tõttu;
- "Security and Safeguarding Liberties" will more than double its envelope (from 99,370 million to 196,900 million), mainly due to the transformation of EUROPOL in a Community agency and an increase of almost 20% in Prevention and fight against crime,
– programmile „Põhiõigused ja õigusasjad” eraldatavaid vahendeid vähendatakse peamiselt kriminaalõigust käsitleva peatüki eraldiste vähendamise tõttu umbes 1,5 % võrra (134,118 miljonilt 132,118 miljonile).
- "Fundamental Rights and Justice" will suffer a reduction of some 1,5% (from 134,118 million to 132,118 million), mainly due to the reduction in the Chapter Criminal Justice.
Kodanikukaitse rahastamisvahendit (rubriik 3b – rida 07 04 01) on komisjon alates 2008. aastast võrreldes 2009. aastaga oluliselt vähendanud (20 miljonilt eurolt 18,5 miljonile eurole) ning ainult parlamendi sekkumine (tänu millele taastati esialgses eelarveprojektis toodud summa) aitas takistada nõukogu tehtavaid edasisi kärpeid.
The civil Protection Financial instrument (Heading 3 B - line 07 04 01) has been significantly reduced by the Commission from 2008 compared to 2009, (EUR 20 mio. to EUR 18,5 mio) and only the intervention by the EP (which restored the PDB amount) helped to impede further cuts by the Council.
Euroopa Parlament peab kõnealuse erinevuse põhjuseid põhjalikult uurima.
The reasons for such disparity will have to be fully scrutinized by EP.
Keskkonnakaitse ja võitlus kliimamuutuste vastu
Environmental protection and combating climate change
Kliimaküsimused moodustavad väikese osa kehtivast mitmeaastasest finantsraamistikust 2007–2013.
Climate represents a small proportion of the current MFF 2007- 2013.
Näiteks mittetuumaenergia uuringutele nähakse ajavahemikuks 2007–2011 ette 2,35 miljardit eurot ning tuumaenergiauuringutele 2,75 miljardit eurot.
For example, for non-nuclear energy research EUR 2.35 billion are foreseen, and for nuclear research EUR 2.75 billion for 2007-11.
Lisaks on struktuurifondidest, Ühtekuuluvusfondist ja ühise põllumajanduspoliitika fondidest ette nähtud väikesemahuline rahaline eraldis kliimaga seotud küsimustele.
There is also small climate commitment in Structural, Cohesion and CAP funds.
Ajavahemiku 2000–2006 puhul näitavad arvutused, et umbes 13 % struktuuri- ja ühtekuuluvusfondist on kulutatud kliimasõbralikele investeeringutele.
Concerning the period 2000-2006, estimates indicate that about 13% of Structural/Cohesion funds had been spent on climate friendly investments.
Vastavalt hiljutisele Euroopa Poliitikauuringute Keskuse uuringule
Global financial requirements according to a recent CEPS study
http://www.ipolnet.ep.parl.union.eu/ipolnet/webdav/site/myjahiasite/shared/bss/Resources_Climate%20Change_Final_06.03.2008.pdf. moodustavad globaalsed finantsvajadused hinnanguliselt 0,6–1,6 % maailma SKTst ehk umbes 230–614 miljardit eurot aastas (2006. aasta ülemaailmse SKT alusel).
http://www.ipolnet.ep.parl.union.eu/ipolnet/webdav/site/myjahiasite/shared/bss/Resources_Climate%20Change_Final_06.03.2008.pdf are estimated between 0.6% and 1.6% of the world GDP, or about EUR 230 and 614 billion annually (based on the global GDP of 2006).
Euroopa Poliitikauuringute Keskuse uuringu autorite arvates võivad ELi kulutused 27 liikmesriigi tasandil moodustada 60 miljardit eurot aastas.
The costs for the EU at 27 MSs level could be of EUR 60 billion per year, as estimated by the authors of the CEPS study.
Lisaks vajab mainimist asjaolu, et Euroopa Investeerimispank tegutseb samuti aktiivselt projektide edendamise nimel, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuste vastu ning edendada taastuvaid energiaallikaid.
It is also worth to mention that the EIB is also active in promoting projects aimed at combating climate change and fostering renewable energy sources.
Tulude puhul ilmneb, et ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi on mainitud nende allikate hulgas, mis võivad lähitulevikus saada eelarve märkimisväärseteks tuluallikateks.
On the revenue side, it appears that the EU-ETS (European Trading Scheme) is mentioned among the sources with potential to create considerable revenues to the Budget in a near future.
Eelarves puudub praegu ühene lähenemine energia, kliimamuutuste ja välispoliitika küsimustele.
There is no joined-up approach in the Budget to issues relating to energy, climate change and foreign policy for the moment.
Lisaks jaotisse 07 „Keskkond” kantud meetmetele on 2009. aasta eelarves kliimamuutustega seotud järgmised eelarveread: rubriik 2: 07 03 12 „Kliimamuutusega seotud meetmed” (uus eelarverida) assigneeringutega summas 20 miljonit eurot on kantud reservi, 07 03 16 „Katseprojekt – ennetavate meetmete väljatöötamine kõrbestumise peatamiseks Euroopas” assigneeringutega summas 1 miljonit eurot kuluassigneeringutena ja makseassigneeringutena, 07 03 17 – „Ennetavad meetmed – Pannoonia madaliku kliima” assigneeringutega summas 2,5 miljonit eurot kuluassigneeringutena ja makseassigneeringutena.
Beside actions covered by the Title 07- Environment, there are the following budget lines linked with "Climate Change" in Budget 2009: Heading 2: 07 03 12 - Climate change actions (new budget line) with appropriations of EUR 20 mio. entered in reserve, 07 03 16 - Pilot project — Development of prevention activities to halt desertification in Europe with appropriations of EUR 1 mio in CA and PA, 07 03 17 - Preparatory Action - Climate of the Carpathian basin appropriations of EUR 2,5 mio. in CA and PA.
17 03 09 „Tervishoiu, keskkonna, transpordi ja kliimamuutuse kompleksuuring – sise- ja välisõhu kvaliteedi parandamine” assigneeringutega summas 4 miljonit eurot kuluassigneeringutena ja makseassigneeringutena 2009. aastaks.
17 03 09 - Complex research on Health, Environment, Transport and Climate Change (HETC) - Improvement of indoor and outdoor air quality with appropriations of EUR 4 mio in CA and PA for 2009.
Rubriigis 1a: peatükk 08 06 „Koostöö – Keskkond” (kaasa arvatud kliimamuutused) 216 303 000 euroga.
In Heading 1a: Chapter 08 06 - Cooperation - Environment (Including Climate Change) with EUR 216 303 000.
Euroopa Liidu asutamisest alates ei ole ülemaailmsed väljakutsed olnud kunagi suuremad kui praegu: finantskriis, energiavarustuskriis, kliimamuutused, kasvav ebaseaduslik sisseränne, kuritegevus ja terrorism.
The global challenges have never been greater since the founding of the European Union -financial crisis, energy supply crisis, climate change, increasing illegal immigration, crime and terrorism.
Samas tundub, et mitmeaastase finantsraamistiku vahendid probleemide lahendamiseks on ebapiisavad.
However, it seems so that the resources in the Multi-annual Financial Framework to meet the problems are insufficient.
Raportööri arvates peaks raha eest saadav kvalitatiivne väärtus olema üks vahendeid, mille abil kompenseerida eelarvevahendite kvantitatiivsed puudujäägid.
Your rapporteur is of the opinion that qualitative value for money should be one of the tools to compensate the absence of quantity in budgetary means.
Euroopa Liidu eelarvet rahastavad Euroopa maksumaksjad, selleks et rahastada tegevusi, mis peaksid looma Euroopa lisandväärtust ning olema kooskõlas subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja solidaarsuse põhimõttega.
The Budget of the European Union is financed by the European tax payers to fund activities which are expected to bring a European added value and are in line with the principles of subsidiarity, proportionality and solidarity.
Napi mitmeaastase finantsraamistiku puhul, kui on vähe võimalusi uutele meetmetele, on kätte jõudnud aeg võtta vaatluse alla Euroopa kulutuste kvaliteet.
Under a tight MFF with very little room for new actions, time has come to start looking at the quality of European expenditure.
2007. aasta eelarvemenetluse käigus sätestatud kulude kvaliteedi hindamiskriteeriumid (autor raportöör James Elles) kehtivad siiani:
The criteria to measure the quality of spending that were set up mainly during the Budgetary procedure 2007 (by rapporteur James Elles) are still valid:
– kas poliitika abil saavutati eelarveameti sätestatud eesmärgid;
- did a policy achieve the objectives set up by the Budgetary Authority ?
– milline on mõju hindamine võrreldes asjassepuutuva rahastamise kvantiteediga;
- what is the impact assessment compared to the quantity of funding involved ?
– milline osa rahalistest vahenditest on eraldatud halduskulude ning milline osa tegevuskulude katteks;
- what part of the funding has been dedicated to administrative expenditure and what part to operational expenditure ?
– kas inimressursse ja rahalisi vahendeid kasutati tõhusalt;
- were human and financial resources efficiently used ?
– milline on programmide/meetmete Euroopa lisandväärtus;
- what is the European added value of the programmes / action ?
– kuidas saab pettust tõkestada?
- how can fraud be impeded?
Raportöör on veendunud, et asjakohane 2010. aasta eelarve aitab Euroopa Liidul edukalt globaalsest kriisist üle saada.
Your rapporteur is convinced that having an appropriate Budget 2010 will help the European Union to overcome the global crisis successfully.
Seeläbi rõhutatakse Euroopa kodanike vahelise koostöö vajalikkust.
This will then clearly highlight the absolute sense of cooperation for the European citizens.
Ühendatud Euroopa tagab kodanikele turvalisuse.
The united Europe gives safety to its citizens.
Niisugust turvalisust ei saa tagada ükski liikmesriik eraldi.
Such a safety cannot be guaranteed by any of the Member States alone.
Tõendamine Euroopa kodanikele, et Euroopa Liit saab kriisidega hakkama, kannab selget sõnumit: koostöö tasub end ära ning Euroopa Liidu olemasolu on vajalik.
Proving to European citizens that the European Union can tackle the crises would give a clear message: it is worth co-operating and the existence of the European Union is a necessity.
LISA: PEAMISED EELARVEREAD – tegelike andmete rakendamine 2007–2009 ja finantsprogramm 2010
ANNEX : KEY LINES - Fact Sheets implementation 2007 - 2009 and Financial Programming 2010
Käesolevas töödokumendis kindlaksmääratud ja nimetatud peamised eelarveread on esitatud 2007. aasta eelarvest alates koos eelarve täitmise lõpliku protsendiga, mis on esitatud 2007. ja 2008. aasta lõpu seisuga, ning koos 2009. aasta eelarve lõplike näitajatega ja komisjoni finantsprogrammiga vastavalt 30. jaanuari 2009. aasta seisuga.
The key lines identified and mentioned in the present Working Document are presented since Budget 2007 with final implementation percentage as of end of 2007 and 2008, the final figures of Budget 2009 and the financial programming by the Commission as of 30 January 2009.
Lõplikud summad
EP 2nd reading
(k.a tariifid ja tegevus-põhised summad)
Final figures(incl. trfs & ABs)
(vastu võetud 18.12.2008)
EP 2nd reading(adopted 18.12.2008)
Võitlus globaalse finants- ja majanduskriisi vastu
Responding to the global financial and economic crisis
Kasvu, konkurentsivõime, uuendustegevuse ja teadustegevuse programmid, VKEd, ettevõtlus
Growth, competitiveness, innovation and research programs, SMEs, entrepreneurship
Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)
European Research Council Executive Agency (ERCEA)
7. raamprogramm (k.a 6. teadusuuringute raamprogramm)
FP7 (including sixth Research framework programme)
Võimekus — Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) huvides tehtavad teadusuuringud
Capacities — Research for the benefit of small and medium-sized enterprises (SMEs)
Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm
CIP Entrepreneurship and innovation
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm
Competitiveness and Innovation Framework Programme - Enterpreneurship and Innovation Programme
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm — Halduskorralduskulud
CIP Programme — Entrepreneurship and Innovation Programme — Expenditure on administrative management
Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus — Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile antav toetus — Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm
Executive Agency for Competitiveness and Innovation — Subsidy for the Competitiveness and Innovation Framework Programme — Entrepreneurship and Innovation Programme
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm — Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm
Competitiveness and Innovation Framework Programme — Entrepreneurship and Innovation Programme
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) toetamine uues finantskeskkonnas
Support for small and middle-sized enterprises (SMEs) in the new financial environment
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm –Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetamine
CIP ICT policy support
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm — Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetamine — Halduskorralduskulud
Competitiveness and Innovation Framework Programme — Information and Communication Technologies policy support — Expenditure on administrative management
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm — Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm
Competitiveness and Innovation Framework Programme — Information and Communication Technologies policy support programme
Euroopa Liidu tööstusalase konkurentsivõime poliitikaga seotud töö täiendamine
Supplementing the work on the industrial competitiveness policy for the European Union
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) laienemisprogramm
Enlargement SMEs
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) laienemisprogramm
Enlargement programme for SMEs
Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika ajakohastamise programm (MEETS)
Modernisation of European Enterprise and Trade Statistics (MEETS)
Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk
European territorial cooperation objective
Rahaline abi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) organisatsiooni loomiseks, mille eesmärk on parandada võrgustike loomise oskusi
Financial assistance to create a SMEs organisation to improve networking skills
Tööstusriikide rahastamisvahend (ICI)
Industrialised Countries Instrument (ICI)
TÖÖKOHTADE LOOMINE JA TÖÖGA KINDLUSTATUS (TÖÖHÕIVE)
JOB CREATION AND JOB SECURITY (EMPLOYMENT)
Sotsiaalpoliitika agenda
Social policy agenda
Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive eesmärk
Regional competitiveness and employment objective
Euroopa Sotsiaalfond (ESF) – Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive
European Social Fund (ESF) – Regional competitiveness and employment
ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA (PIIRKONDLIKUD STRUKTUURIFONDID)
COHESION POLICY (REGIONAL STRUCTURAL FUNDS)
Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) — Programm „PEACE”
European Regional Development Fund (ERDF) — PEACE
Piiriülene koostöö — panus alamrubriigist 1b
Cross-border cooperation (CBC) — Contribution from Heading 1-b
Piiriülese koostöö panus alamrubriigist 1b (Regionaalpoliitika)
Cross-border cooperation (CBC) contribution from Heading 1b (Regional Policy)
Euroopa Solidaarsusfond
European Solidarity Fund
Euroopa Liidu Solidaarsusfond — Halduskorralduskulud
European Union Solidarity Fund (EUSF) — Expenditure on administrative management
Euroopa Liidu Solidaarsusfond — Liikmesriigid
European Union Solidarity Fund — Member States
Energiavarustuskindlu-se ja transpordi turvalisuse tagamine
Providing energy and transport security
Seitsmes teadusuuringute raamprogramm (k.a kuues teadusuuringute raamprogramm)
Seventh Research framework programme (including sixth Research framework programme)
Energiaalane uurimistegevus — Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH)
Research related to energy — Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking (FCH)
Rahaline toetus üleeuroopaliste transpordivõrkudega seotud ühishuviprojektidele
Financial support for projects of common interest in the trans-European energy network
Taastuvenergia ja biokütuste rafineerimise tehaste investeerimisfond
Investment fund for renewable energy and biorefineries
Energeetikarajatiste ja infrastruktuuride ohutus
Security of energy installations and infrastructures
Üleilmne Energiatõhususe ja taastuvenergia Fond (GEEREF)
Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund (GEEREF)
Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA)
Instrument for Preaccession (IPA)
TRANSPORDI OHUTUS
TRANSPORT SAFETY
7. teadusuuringute raamprogramm (k.a 6. teadusuuringute raamprogramm)
Seventh Research framework programme (including sixth Research framework programme)
Transpordialane uurimistegevus (kaasa arvatud lennundus) – Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH)
Research related to transport (including Aeronautics) — Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking (FCH)
Koostöö — Transport (kaasa arvatud lennundus)
Cooperation — Transport (including aeronautics)
Koostöö — Transport — Ühisettevõte Clean Sky
Cooperation — Transport — Clean Sky Joint Undertaking
Koostöö — Transport — Ühisettevõte Clean Sky toetamise kulud
Cooperation — Transport — Support expenditure for Clean Sky Joint Undertaking
Transport – Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH)
Cooperation — Transport — Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking (FCH)
Üleeuroopalised transpordivõrgud – Täitevasutus
Trans-european transport networks — Executive agency
Euroopa transpordipoliitika toetusmeetmed ja reisijate õigused
Support activities to the European transport policy and passenger rights
Transpordi turvalisus
Transport security
TURVALISUSALANE UURIMISTEGEVUS
SECURITY RESEARCH
Turvalisusalane uurimistegevus
Security research
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Euroopa aruka energiakasutuse programm – Halduskorralduskulud
Competitiveness and Innovation Framework Programme — 'Intelligent energy — Europe' programme — Expenditure on administrative management
Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus – Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist antav toetus – Euroopa aruka energeetika programm
Executive Agency for Competitiveness and Innovation - Subsidy from the Competitiveness and Innovation Framework Programme - Intelligent Energy — Europe, programme
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Euroopa aruka energiakasutuse programm
Competitiveness and Innovation Framework Programme — 'Intelligent energy — Europe' programme
TERRORISMIVASTANE VÕITLUS
FIGHT AGAINST TERRORISM
Terrorismi ärahoidmine, selleks valmisolek ning selle tagajärgede haldamine – Halduskorralduskulud
Prevention, preparedness and consequences management of Terrorism — Expenditure on administrative management
Schengeni infosüsteem
Schengen Information System
hõlmab18 02 05
covering 18 02 05
Terrorismi ärahoidmine, valmisolek selleks ning selle tagajärgede likvideerimine
Prevention, preparedness and consequence management of Terrorism
TOIDU OHUTUS
FOOD SAFETY
Loomade tervishoid ja taimetervis
Animal and plant health
Sööda ja toidu ohutus ning sellega seotud tegevus – Uued meetmed
Feed and food safety and related activities — New measures
Sööda ja toidu ohutus ning sellega seotud tegevus – varasemate meetmete lõpuleviimine
Feed and food safety and related activities — Completion of previous measures
PETTUSEVASTANE VÕITLUS
FIGHT AGAINST FRAUD
Kodanikukaitse rahastamisvahend
Civil Protection financial instrument
Üldmeetmed pettuste vastu võitlemiseks – Programm „Herakles II”
General measures to combat fraud — Hercule II
Pettusevastane infosüsteem (AFIS)
Anti-fraud information system (AFIS)
I. ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendid
I. Tools of the EU Cohesion Policy
Selle eesmärk on vähendada nende riikide majanduslikku ja sotsiaalset mahajäämust ning stabiliseerida nende majandused.
It serves to reduce their economic and social shortfall, as well as to stabilise their economy.
Aastatel 2007-2013 saavad Ühtekuuluvusfondist toetust Bulgaaria, Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Kreeka, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia ja Sloveenia.
For the 2007-2013 period the CF concerns Bulgaria, Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Greece, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Portugal, Romania, Slovakia and Slovenia.