natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(52) Toetussüsteemide kavandamisel võivad liikmesriigid soodustada selliste biokütuste kasutamist, mis annavad lisakasu – sealhulgas mitmekesistamisega seotud kasu, mida saadakse biokütuste tootmisel jäätmetest, jääkidest, toiduks mittekasutatavatest materjalidest ja lignotselluloosist –, võttes nõuetekohaselt arvesse ühelt poolt traditsioonilistest biokütustest toodetud energiaga ja teiselt poolt lisakasu andvate biokütustega seotud erinevaid kulusid.
(52) When designing their support systems, Member States may encourage the use of biofuels which give additional benefits – including the benefits of diversification offered by biofuels made from wastes, residues, non-food material, and ligno-cellulosic material – by taking due account of the different costs of producing energy from traditional biofuels on the one hand and of these biofuels which give additional benefits on the other hand.
Liikmesriigid peaksid soodustama ka investeerimist muude selliste taastuvenergiatehnoloogiate uurimisse ja arendamisse, mis vajavad konkurentsivõime saavutamiseks aega.
Member States should also encourage investment in the research and development of other renewable energy technologies that need time to become competitive.
(57) Kuna üldeesmärke saavutada taastuvenergia 20%line osakaal ühenduse üldisest energiatarbimisest ja kõikides liikmesriikides 10%line biokütuste osakaal transpordis kasutatava bensiini ja diislikütuse tarbimisest aastaks 2020 ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning kuna need on meetme ulatuse tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
(57) Since the general objectives of achieving a 20% share of renewable energies in the Community's overall energy consumption and a 10% share of biofuels in each Member State's transport petrol and diesel consumption by 2020 cannot be sufficiently achieved by the Member States and can therefore, by reason of the scale of the action, be better achieved at Community level, the Community may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty.
(57) Kuna üldeesmärke saavutada taastuvenergia siduv 20 %-line osakaal ühenduse üldisest lõplikust energiatarbimisest ja kõikides liikmesriikides siduv 4 %-line taastuvenergia osakaal transpordisektoris aastaks 2015 ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning kuna need on meetme ulatuse tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
(57) Since the general objectives of achieving a binding 20% share of renewable energies in the Community's overall final energy consumption and a binding 4% share of renewable energy in transport in each Member State by 2015 cannot be sufficiently achieved by the Member States and can therefore, by reason of the scale of the action, be better achieved at Community level, the Community may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty.
(57 a) Taastuvenergia infrastruktuuri otstarbeka väljaarendamise hõlbustamiseks on oluline tagada täielik kooskõla direktiividega 2000/60/EÜ, 79/409/EMÜ, 92/43/EMÜ.
(57a) In order to facilitate the expedient development of renewable infrastructure it is important to ensure full coherence with Directives 2000/60/EC, 79/409/EEC, 92/43/EEC.
Taastuvenergia arengut tuleks edendada nii kiiresti ja sidusalt kui võimalik.
Renewable energy development should be developed as quickly and coherently as possible.
Taastuvenergia tehnoloogiate valiku määravad sageli ära kohalikud looduslikud tingimused, mistõttu on oluline leida seadmetele sobiv asukoht.
The choice of renewable technologies is often determined by local natural conditions therefore the appropriate local siting for installations is important.
Sellega kehtestatakse biokütuste ja muude vedelate biokütuste keskkonnasäästlikkuse kriteeriumid.
It establishes environmental sustainability criteria for biofuels and other bioliquids.
Käesoleva direktiiviga kehtestatakse üldine raamistik taastuvatest energiaallikatest toodetava energia kasutamise edendamiseks , mis tugevdab liikmesriikide olemasolevaid riiklikke toetuskavasid ja võimaldab neil arengueesmärke saavutada .
This Directive establishes a common framework for the promotion of energy from renewable sources which strengthens the existing national support schemes of the Member States and makes it possible for them to attain the development objectives .
Sellega seatakse kohustuslikud ELi ja riiklikud eesmärgid seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga energiatarbimises ja taastuvenergia osakaaluga transpordisektoris.
It sets mandatory EU and national targets for the overall share of energy from renewable sources in energy consumption and for the share of energy from renewable sources in transport.
Sellega kehtestatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud energia ja eriti biomassist toodetud energia keskkonnasäästlikkuse kriteeriumid ning võimaldatakse mitmel liikmesriigil ühiselt saavutada siduvad arengueesmärgid .
It establishes environmental sustainability criteria for energy from renewable sources and in particular for energy from biomass and permits the joint attainment of the binding development objectives by more than one Member State .
Säästlikkuskriteeriumide kohaldamisala tuleks laiendada lisaks biokütustele, mis on väike osa taastuvenergiast, ka säästlikele taastuvenergia liikidele, samuti igasuguse biomassi kasutamisele energia tootmiseks.
The scope of the sustainability criteria should be expanded beyond biofuels, which is a small part of renewable energy, to cover sustainable categories of renewable energy as well as all biomass use for energy.
Liikmesriigid vastutavad oma riiklike arengueesmärkide saavutamise eest.
Member States are responsible for the attainment of their national development objectives.
Direktiiv peaks seetõttu võimaldama neil ka edaspidi saavutada kõnealuseid eesmärke asjakohaseid stiimuleid kasutades.
The Directive should therefore allow them, as hitherto, to attain these objectives by means of appropriate incentives.
Artikkel 2 – punkt a a (uus)
Article 2 – point (a a) (new)
a a) komisjon võib mõistet kohandada tehnilise progressiga vastavalt artikli 21 lõikes 3 osutatud menetlusele;
(aa) The definition may be adapted to technical progress by the Commission acting in accordance with the procedure referred to in Article 21(3);
Taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist käsitlevale direktiivile 2001/77 tuginev taastuvenergia mõiste ei hõlma mitmeid allikaid ja tehnoloogiaid, näiteks reoveesetet.
Based on the Renewable Electricity Directive 2001/77 the definition of renewable energy does not cover several sources and technologies such as wastewater sludge.
Selleks et võtta arvesse uute tehnoloogiate edasist arengut, tuleks komisjonile anda volitus muuta seda mõistet komiteemenetluse teel.
In order to take into account future development of new technologies the Commission should be authorised to amend the definition through a Comitology procedure.
( b) „biomass” – põllumajanduslikust tootmisest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsatööstusest ja sellega seotud tootmisest pärit toodete, jäätmete ja jääkide bioloogiliselt lagunev fraktsioon ning tööstus- ja olmejäätmete bioloogiliselt lagunev fraktsioon;
(b) "biomass" means the biodegradable fraction of products, waste and residues from agriculture (including vegetal and animal substances), forestry and related industries, as well as the biodegradable fraction of industrial and municipal waste;
b) „biomass” – põllumajanduslikust tootmisest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained) ja akvakultuuridest , metsatööstusest ja sellega seotud tootmisest pärit toodete, ning tööstus- ja olmejäätmete bioloogiliselt lagunev fraktsioon;
(b) "biomass" means the biodegradable fraction of products, waste and residues from agriculture (including vegetal and animal substances) and aquaculture , forestry and related industries, as well as the biodegradable fraction of industrial and municipal waste;
Praegune mõiste välistab biomassi hulgast akvakultuuride tooted nagu vetikad.
The existing definition excludes biomass from aquacultural products such as algae.
Kuid biolagunevaid jäätmeid on üldiselt palju hõlpsam ringlusse võtta või komposteerida, ja protsessigaasi saab loomulikult kasutada energia tootmiseks.
Furthermore, biodegradable waste is generally much better recycled or composted, while the process gases can of course be used for energy generation.
Kuna olme- ja tööstusjäätmete biolaguneval osal on tavaliselt madal netoenergia toodang, peaks käesolev direktiiv edendama seda tüüpi jäätmete eraldamist.
Also, since the biodegradable fraction of municipal and industrial waste typically has a low net energy output, this Directive should therefore promote the separation of this type of waste.
( c) „energia lõpptarbimine” – energiatooted, mida tarnitakse energia saamise eesmärgil töötlevale tööstusele, transpordisektorile, majapidamistele, teenuste-, põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektorile, sealhulgas elektri ja soojuse tarbimine energiasektori poolt elektri ja soojuse tootmiseks ning elektri- ja soojuskaod jaotamisel;
(c) "final consumption of energy" means the energy commodities delivered for energy purposes to manufacturing industry, transport, households, services, agriculture, forestry and fisheries, including the consumption of electricity and heat by the energy branch for electricity and heat production and including losses of electricity and heat in distribution;
(d) „kaugküte või kaugjahutus” – soojusenergia jaotamine võrgu kaudu auru, kuuma vee või jahutatud vedelikena kesksest tootmisallikast mitmesse hoonesse, et kasutada seda kütteks või jahutamiseks ruumis või protsessides;
(d) " district heating or cooling" means the distribution of thermal energy in the form of steam, hot water or chilled liquids, from a central source of production through a network to multiple buildings, for the use of space or process heating or cooling;
d) „kaugküte või kaugjahutus” – taastuvatest energiaallikatest pärineva soojusenergia jaotamine võrgu kaudu auru, kuuma vee või jahutatud vedelikena kesksest tootmisallikast mitmesse hoonesse või tööstustarbijale , et kasutada seda kütteks või jahutamiseks ruumis või protsessides;
(d) "district heating or cooling" means the distribution of thermal energy in the form of steam, hot water or chilled liquids, from a central source of production through a network to multiple buildings or to an industrial consumer , for the use of space or process heating or cooling and stemming from renewable energy sources;
e) „ biomass energia tootmiseks ” – energia saamiseks kasutatav tahke-, gaas- või vedelkütus, mis on toodetud biomassist;
(e) "biomass for energy" means solid, gaseous or liquid fuel for energy purposes produced from biomass;
Käesolev õigusakt hõlmab kogu biomassist toodetud energiat, mitte ainult transpordisektoris kasutatavat kütust või soojuse ja elektri tootmiseks kasutatavat vedelkütust.
This legislation covers all energy produced from biomass, not just that used as fuel in the transport sector or used as liquid fuel in heat and power generation.
Seepärast on oluline selle üldise mõiste määratlemine.
It is therefore essential that this overarching term is defined.
Artikkel 2 – punkt f
Article 2 – point (f)
(f) „ biokütused ” – transpordis kasutatav vedel- ja gaaskütus, mis on toodetud biomassist;
(f) "biofuels" means liquid or gaseous fuel for transport produced from biomass;
f) „ biomassist toodetud transpordikütused ” – transpordis kasutatav vedel- ja gaaskütus, mis on toodetud biomassist;
(f) "transport fuels from biomass" means liquid or gaseous fuel for transport produced from biomass;
Horisontaalne muudatusettepanek, millega asendatakse „biokütuse” mõiste asjakohasema ja täpsema mõistega „biomassist toodetud transpordikütus”.
Horizontal amendment to change the term 'biofuel' to a more appropriate and accurate one, i.e. transport fuel from biomass.
Mõiste „biokütus” on tarbijate jaoks eksitav, sest eesliidet „bio-” seostatakse paljudes riikides mahetootmisega ja keskkonnasõbralike toodetega.
The term biofuel is misleading to consumers as ‘bio’ is in many countries associated with organic production and environmentally friendly products.
Artikkel 2 – punkt f a (uus)
Article 2 – point (f a) (new)
f a) „märgala” – pidevalt või märkimisväärse osa aastast veega kaetud või veest küllastunud maa-ala;
(fa) "wetland" means land that is covered with or saturated by water permanently or for a significant part of the year;
Märgala tuleb käesolevas direktiivis määratleda.
Wetland must be defined in this Directive.
Märgalad on olulised süsiniku talletajad ja nende muutmise tagajärjeks võib olla kasvuhoonegaaside märkimisväärsete koguste eraldumine.
Wetlands are important carbon stores and if converted can result in the release of significant quantities of greenhouse gases.
Kuivatamata turbarabad, näiteks põline turbaraba, on kindlalt selle mõistega hõlmatud.
Non drained peatlands, e.g. pristine peatland, are definitely included in this definition.
Artikkel 2 – punkt g a (uus)
Article 2 – point (g a) (new)
g a) „eesmärgi arvestuse sertifikaat” – eriliselt märgistatud elektrooniline dokument, mis tõendab, et teatav kogus energiat on toodetud taastuvatest energiaallikatest ja seda võib arvesse võtta sertifikaadi väljastanud liikmesriigis või teises liikmesriigis siduva eesmärgi täitmisel;
(ga) 'Target Accounting Certificate (TAC)' means a specially marked electronic document which serves as evidence that a particular quantity of energy has been produced from renewable sources and may be credited towards the binding targets in the issuing Member State or other Member States;
Liikmesriigid vastutavad riiklike arengueesmärkide saavutamise eest.
Member States are responsible for the attainment of their national development objectives.
Direktiiv peaks seetõttu võimaldama neil ka edaspidi saavutada kõnealuseid eesmärke asjakohaste stimuleerivate vahenditega.
The Directive should therefore allow them, as hitherto, to attain these objectives by means of appropriate incentives.
(h) „toetuskava” – liikmesriigipoolsel turusekkumisel põhinev kava, mille abil püütakse taastuvenergiale leida turgu, vähendades sellise energia tootmiskulusid, tõstes selle võimalikku müügihinda või suurendades taastuvenergiaalase kohustuse või muu abil sellise energia ostumahtu ;
(h) “support scheme” means a scheme , originating from a market intervention by a Member State, that helps energy from renewable sources to find a market by reducing the cost of production of this energy, increasing the price at which it can be sold, or increasing, by means of a renewable energy obligation or otherwise, the volume of such energy purchased ;
h) „toetuskava” – kava, mis loob või suurendab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia edasise arendamise ja kasutamise stiimuleid.
(h) “support scheme” means a scheme which creates or enhances incentives for the further development and use of energy from renewable sources.
Riiklikud toetuskavad hõlmavad eelkõige rohelisi sertifikaate, investeeringutoetusi, maksuvabastusi või -soodustusi, enammakstud maksusummade tagasisaamist ning otseseid hinnatoetussüsteeme, eelkõige võrkujuhtimise hüvitus- ja preemiasüsteeme ;
Such national support schemes comprise in particular green certificates, investment grants, tax exemptions or concessions, tax rebates and direct price support systems, particularly feed-in remuneration and feed-in premium systems ;
Artikkel 2 – punkt i a (uus)
Article 2 - point i a (new)
i a) „kõrge kaitseväärtusega ala”
(ia) "high conservation value land" means
– ala, kus on koondunud ülemaailmselt, regionaalselt või riiklikult olulised bioloogilise mitmekesisuse väärtused (näiteks päriskodusus, ohustatud liigid, refuugiumid);
- areas containing globally, regionally or nationally significant concentrations of biodiversity values (e.g. endemism, endangered species, refugia);
– ülemaailmselt, regionaalselt või riiklikult oluline suur maastikuala, kus enamiku, kui mitte kõigi looduses esinevate liikide elujõulised populatsioonid esinevad loomuliku jaotumis- ja arvukusmustri kohaselt;
- globally, regionally or nationally significant large landscape level areas where viable populations of most if not all naturally occurring species exist in natural patterns of distribution and abundance;
– ala, mis asub haruldastes või ohustatud ökosüsteemides või sisaldab neid;
- areas that are in or contain rare, threatened or endangered ecosystems;
– ala, mis pakub kriitilises olukorras looduse põhiteenuseid (näiteks valgalade kaitse, erosioonikontroll);
- areas that provide basic services of nature in critical situations (e.g. watershed protection, erosion control);
– ala, mis on kohaliku kogukonna põhivajaduste (näiteks elatis, tervishoid) rahuldamisel möödapääsmatult oluline;
- areas fundamental to meeting basic needs of local communities (e.g. subsistence, health);
– ala, mis on kohaliku kogukonna traditsioonilise kultuurilise identiteedi seisukohalt möödapääsmatult oluline (koostöös kohaliku kogukonnaga määratletud kultuurilise, ökoloogilise, majandusliku või religioosse tähtsusega ala).
- areas critical to local communities’ traditional cultural identity (areas of cultural, ecological, economic or religious significance identified in cooperation with such local communities).
Kõrge kaitseväärtusega ala määratlemine on vajalik artikli 15 lõike 3 jaoks.
A definition of High Conservation Value land is needed for Article 15.3.
Algselt töötas kõrge kaitseväärtuse raamistiku välja metsahoolde nõukogu (Forest Stewardship Council, nüüd on see lisatud metsahoolde nõukogu sertifitseerimiskavasse) ja see annab tugeva raamistiku kõrge kaitseväärtusega alade kindlaksmääramiseks, mis võivad olla või mitte olla kaitstud riigi õigusaktide või rahvusvaheliste konventsioonidega.
The High Conservation Value framework was originally developed by Forest Stewardship Council (now included in the FSC certification scheme) and provides a robust framework for identifying lands of high conservation value that may or may not be protected under national legislation or international conventions.
Artikkel 3 – lõige -1 (uus)
Article 3 - paragraph - 1 (new)
Lõppeesmärk on fossiilkütuste kasutamisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste järkjärguline kaotamine Euroopa Liidus 1. jaanuariks 2050.
The ultimate objective shall be the progressive elimination of greenhouse gas emissions from fossil fuel use within the European Union by 1 January 2050.
Kliimamuutustega võitlemiseks peavad fossiilkütuste saasteainete heitkogused ELis jõudma tulevikus peaaegu nullini.
In order to combat climate change emissions from fossil fuels within the EU has to come down to close to zero in the future.
Kaks või rohkem liikmesriiki võivad I lisa A osas osutatud eesmärgi täita ühiselt, et ära kasutada sünergiaefekti.
Two or more Member States may jointly meet the targets indicated in Annex I, Part A, in order to exploit synergetic effects.
a) Liikmesriigid võivad selleks luua süsteemi, mis võimaldab inimestel kolmandatele osapooltele üle kanda eesmärgi arvestuse sertifikaate, mida saab artikli 10 kohaselt arvesse võtta riiklike eesmärkide täitmisel.
(a) For this purpose, Member States may create a system which allows people to transfer to third parties TAC, which, pursuant to Article 10, can be credited towards national targets.
b) Kaks või rohkem liikmesriiki võivad kokku leppida taastuvatest allikatest toodetud energia omavahelises statistilises ülekandmises, et võtta seda arvesse riiklike eesmärkide täitmisel.
(b) Two or more Member States may agree to statistically transfer energy from renewable sources between themselves in order to credit it towards their national targets.
c) Liikmesriigid võivad kokku leppida ühisprojektide teostamises, mille puhul üks või rohkem liikmesriike toetab taastuvenergia edendamise projekte teises liikmesriigis, kusjuures selliselt saadud taastuvenergia võetakse eesmärgi täitmisel proportsionaalselt arvesse.
(c) Member States may agree to carry out joint projects in which one or more Member States support projects to promote renewable energies in another Member State with a view to having the renewable energy which has thus been obtained credited to themselves proportionally.
d) Kaks või rohkem liikmesriiki võivad kokku leppida eesmärkide ühises täitmises, eelkõige ühiste piiriüleste toetuskavade loomise abil või oma riiklike toetuskavade avamisega teistest liikmesriikidest pärit energiale.
(d) Two or more Member States may agree to meet targets jointly, in particular by creating joint cross-border support schemes or opening up their national schemes to energy from other Member States.
Sel juhul peavad riigid ühiselt tõendama taastuvenergia osakaalu oma energia lõpptarbimises, mille nad saavutaksid summaarselt, kui nad täidaksid oma eesmärke eraldi.
In this case they must jointly prove the share of renewable energy in their final energy consumption which they would achieve cumulatively if they were to meet their targets individually.
Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, tagamaks et taastuvenergia osakaal on vähemalt sama suur , kui I lisa B osas esitatud soovitusliku suunaga on ette nähtud .
Member States shall introduce appropriate measures to ensure that the share of energy from renewable sources equals or exceeds that shown in the indicative trajectory set out in Part B of Annex I.
Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, tagamaks et taastuvenergia osakaal on vähemalt sama suur kui I lisa B osas esitatud siduvad minimaalsed vahe-eesmärgid .
Member States shall introduce appropriate measures to ensure that the share of energy from renewable sources equals or exceeds the binding interim minimum targets set out in Part B of Annex I.
Selleks et tagada ELi ja liikmesriikide üldeesmärkide saavutamine aastaks 2020, tuleb seada ka kohustuslikud vahe-eesmärgid.
In order to ensure that the overall targets of the EC and the Member States for 2002 are attained, compulsory interim targets must also be set.
I lisa B osas seatud soovituslik suund algab väga madalalt ja suurim taastuvate energiaallikate osakaalu tõus on kavandatud viimastele aastatele enne 2020. aastat.
The indicative trajectory set out in Part B of Annex I begins very low, with the largest increase in renewable sources being provided for in the last years before 2020.
Juhul kui liikmesriigid ei täida neid nõudeid, on neil väga raske saavutada oma eesmärke 2020. aastaks.
If Member States do not comply with these requirements, it will become very difficult for them to attain their target for 2020.
Seetõttu tuleks seda vaadelda kui absoluutselt vajalikku miinimumi.
This should therefore be regarded as the absolutely necessary minimum.
Liikmesriik tagab, et taastuvenergia osakaal transpordisektoris on 2020. aastal vähemalt 10% energia lõpptarbimisest transpordisektoris selles liikmesriigis .
Each Member State shall ensure that the share of energy from renewable sources in transport in 2020 is at least 10% of final consumption of energy in transport in that Member State .
Liikmesriik tagab, et taastuvenergia osakaal maanteetranspordisektoris on vähemalt 4 % energia lõpptarbimisest maanteetranspordisektoris 2015. aastal, millest vähemalt 20 % täidetakse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri või vesiniku, biogaasi või lignotselluloosi biomassist ja vetikatest toodetud transpordikütuste kasutamisega, ning see osakaal on vähemalt 8–10 % 2020. aastal, millest 40–50 % täidetakse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri või vesiniku, biogaasi või lignotselluloosi biomassist ja vetikatest toodetud transpordikütuste kasutamisega .
Each Member State shall ensure that the share of energy from renewable sources in road transport is at least 4% in 2015 of final consumption of energy in road transport , of which at least 20% is met by the use of electricity or hydrogen from renewable sources, biogas or transport fuels from lignocellulosic biomass and algae, and that the share is at least 8-10% in 2020, of which 40-50% is met by the use of electricity or hydrogen from renewable sources, biogas or transport fuels from lignocellulosic biomass and algae.