natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seetõttu, olgugi tunnistades, et liikmesriikides valitsenud poliitilise olukorra tõttu kujutas see institutsioonilisest ummikseisust väljumist, kahetseb Euroopa Parlament põhiseaduslikust kontseptsioonist loobumist.
On that basis, whilst acknowledging that the political situation in the Member States made such a step the only way out of the institutional impasse which had been reached, the EP can only regret the abandonment of the constitutional approach.
Samuti saavad kaasraportöörid vaid kahetsust avaldada, et võrreldes põhiseaduse lepinguga on uuest lepingust välja jäetud liidu sümbolid – lipp, hümn, tunnuslause, euro ja Euroopa päev.
By the same token, your co-rapporteurs can only deplore the fact that the new Treaty makes no reference to symbols of the Union – the flag, the anthem, the motto, the euro, and Europe Day – as the Constitutional Treaty did.
Ehkki see ei tähenda sümbolite kehtetust – need olid olemas ammu enne aluslepingutes nimetamist ja jäävad kehtima ka tulevikus –, olnuks siiski loogiline liidu õiguslikku ja poliitilist staatust määratlevates tekstides neid mainida.
Although this does not mean that these symbols no longer exist – they had already existed for a long time without ever being mentioned as such in the Treaties and will continue to exist in the same way – it would only be logical for texts which define the legal and political status of the Union to refer to them.
Väljajätmist nõudsid teatud liikmesriigid ettekäändel, et sümbolite sätestamine aluslepingutes võib põhjustada segadust seoses liidu staatusega, kuna sarnaneks liialt riigi staatusega.
This abandonment of the symbols was forced through by certain Member States on the pretext that recognising them in the Treaties would enable people to claim erroneously that the Union was in fact a 'State-like' structure.
See arvamus ei olnud kaugeltki üksmeelne, mida tõestab 16 liikmesriigi poolt lepingule lisatud deklaratsioon liidu sümbolite kohta (deklaratsioon nr 52 liidu sümbolite kohta), kinnitades, et need "sümboliseerivad nende jaoks jätkuvalt Euroopa Liidu elanike ühtsustunnet ja nende ustavust sellele".
That this viewpoint is by no means unanimously held seems to be borne out by the declaration on the symbols of the Union which 16 Member States have annexed to the Treaty (Declaration No 52 on the symbols of the Union) reiterating that in their view the symbols mentioned continue 'to express the sense of community of the people in the European Union and their allegiance to it'.
Nii saavad kaasraportöörid vaid tervitada põhiseaduskomisjoni algatust koostada raport liidu sümbolite kasutamise kohta, millega peaks parandatama parlamendi kodukorda ja ergutama parlamenti neid sümboleid kasutama
Accordingly, your co-rapporteurs can only welcome with enthusiasm the initiative taken by the Committee on Constitutional Affairs, which is in the process of preparing a report on the use of the Union's symbols which will propose changes to Parliament's Rules of Procedure designed to ensure that Parliament makes more systematic use of those symbols
Üks tervik: Euroopa Liit
One single entity: the European Union
Hoolimata kahe eraldi aluslepingu säilitamisest on oluline samm Euroopa projekti muutmisel kodanikele läbipaistvamaks ja kergemini mõistetavaks mitme kattuva üksuse (Euroopa Liit, Euroopa Ühendus) liitmine üheks tervikuks – Euroopa Liiduks
Despite the retention of two separate Treaties, a crucial step forward, in terms of transparency and understanding by citizens of the nature of the European project, has been taken by merging several overlapping entities (European Union, European Community) into a single entity, the European Union
Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingut uus leping ei mõjuta ning see jääb jõusse uue lepinguga paralleelselt, ehkki mõningaid selle sätteid on muudetud protokolliga, millega muudetakse Euratomi asutamislepingut, pidades silmas nende ühildamist uue lepingu tekstiga.
The Treaty establishing the European Atomic Energy Community (EAEC/Euratom) will not be affected by the new Treaty, however, and will thus remain in force in parallel, although some of its provisions are altered by the Protocol amending the Euratom Treaty in order to bring them into line with the new text.
Sellegipoolest on Austria, Iirimaa ja Saksamaa VVK lõppaktile lisatud deklaratsioonis nr 54 sõnastanud soovi, et Euratomi asutamislepingu muutmiseks kutsutaks võimalikult kiiresti kokku valitsustevaheline konverents.
However, Germany, Ireland and Austria have expressed the wish, in Declaration No 54 annexed to the Final Act of the IGC, that an Intergovernmental Conference should be convened as quickly as possible to revise the Euratom Treaty.
Pealegi ei saa jätta arvesse võtmata, et uus leping on valminud segadusseajava arvu protokollide, lisade ja deklaratsioonide abil: 12 protokolli (mis põhiliselt võeti üle kehtivate asutamislepingutele lisatud protokollidest ja mida kohandati põhiseaduse tekstiga), nende seas võib nimetada protokolle, mis käsitlevad Schengeni õigustikku, riikide parlamentide rolli, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, üleminekusätted institutsioonide, struktureeritud alalise kaitsekoostöö kohta jne.), 2 lisa (juba olemas, põllumajandustoodete ning riikide ja ülemereterritooriumide nimekirja kohta) ja 65 deklaratsiooni.
Moreover, it should be pointed out that the new Treaty incorporates an excessive number of protocols, annexes and declarations: 12 protocols (most of those annexed to the Treaties in force have simply been brought into line with the constitutional text), amongst which could be cited those on the Schengen acquis, the role of the national parliaments, the subsidiarity and proportionality principles, the transitional provisions concerning the institutions, permanent structured cooperation in the area of defence, etc.), two annexes (already in existence, setting out the list of agricultural products and the list of overseas countries and territories) and 65 declarations.
Kõik liikmesriigid peavad need protokollid ratifitseerima, kuna neil on aluslepinguga võrdne juriidiline jõud.
Since they have the same legal force as the Treaty, these protocols must also be ratified by all the Member States.
See ei kehti deklaratsioonide puhul, mis ei ole õiguslikult siduvad, kuid mida võib kasutada aluslepingute tõlgendamise elementidena. – millel on juriidilise isiku staatus.
The same is not true of the declarations, which are not legally binding, but which may be used as aids to interpreting the Treaties. , endowed with legal personality.
See suurendab ühtlasi liidu tegevuse tõhusust ja nähtavust rahvusvahelisel tasandil ning lõpetab segase olukorra, kus kõik tunnistavad Euroopa Liitu kui ühtset tervikut, samal ajal kui juriidiliseks isikuks on Euroopa Ühendus
This will also increase the effectiveness and visibility of Union action in the international arena, bringing an end to a confusing situation in which the European Union is universally recognised as the common entity, whereas it is the European Community, which covers only some of the Union's functions, which has explicit legal personality
On üsna vaieldav, kas Euroopa Liit kui selline omab rahvusvahelisel tasandil juriidilise isiku staatust, vaatamata asjaolule, et lepingud seda liidule ei omista. , mis hõlmab ainult osa Euroopa Liidu funktsioonidest.
Although it could be argued that the European Union as such has international legal personality, even though this is not conferred on it by the Treaties. .
See tähendab ühtlasi, et Euroopa Ühenduse asutamisleping muutub nüüd Euroopa Liidu toimimise lepinguks.
A further result is that the Treaty establishing the European Community now becomes the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU).
Seega käsitlevad kaks aluslepingut nüüd ühte ja sama poliitilist üksust: Euroopa Liitu.
The two Treaties thus now serve the same political entity: the European Union.
Esimene alusleping keskendub liidu põhimõtetele, väärtustele ja ülesehituslikele alustele.
The first focuses on the principles, values and fundamental organisational aspects of the Union.
Teine leping käsitleb üksikasjalikult liidu korraldust ja toimimist ning määratleb põhimõtted ja eesmärgid, millest juhindub liidu tegevus igas poliitikasektoris ning üksikasjalikult liidu pädevuse ulatuse ja piirid igas tegevusvaldkonnas.
The second deals with the nuts and bolts of organisation and functioning of the Union and the definition of the principles and objectives which guide Union action in the area of each of its sectoral policies, specifying in detail the scope of and limits to the Union's competences in each of its areas of action.
Erandiks ja tegelikult kahe lepingu eraldamise aluseks oleva loogika moonutuseks on asjaolu, et Euroopa Liidu leping sisaldab tervet jaotist liidu välistegevuse kohta, kus käsitletakse üksikasjalikult kõike, mis hõlmab ühist välis- ja julgeolekupoliitikat.
The exception, which represents a major break with the logic of the separation between the two Treaties, stems from the fact that the TEU contains an entire title dealing with the Union's external action, which deals in detail with every aspect of the common foreign and security policy.
Liidu väärtuste, põhimõtete ja eesmärkide selge määratlemine
A clear definition of the Union ’s values, principles and objectives
Uues aluslepingus nähakse ette, et Euroopa Liidu leping algab artiklitega, mis määratlevad liidu olemuse ning väärtused ja põhimõtted, millel see rajaneb, ning eesmärgid, mida ta oma tegevusega peaks taotlema.
The new Treaty provides that the TEU will open with articles defining the nature of the Union and the values and principles on which it is founded and the objectives which it is supposed to pursue by means of its action.
Muudetud Euroopa Liidu lepingu esimeses artiklis sätestatakse Euroopa ülesehituse aluspõhimõtted: Euroopa Liit on määratletud kui liikmesriikide asutatud liit, millele „liikmesriigid annavad pädevuse oma ühiste eesmärkide saavutamiseks”.
The very first article of the amended TEU lays down the basis on which the European integration process is founded: it defines the EU as a Union established by the Member States ‘on which the Member States confer competences to attain objectives they have in common’.
Kõnealune määratlus erineb seega põhiseaduse omast, mis kinnitas liidu kahetist legitiimsust, kajastades Euroopa kodanike ja liikmesriikide tahet.
This definition departs from that set out in the Constitution, which enshrined the dual legitimacy of the Union reflecting the will of the citizens and States of Europe.
Kuid ehkki liidu kahetise legitiimsuse ametlik tunnustamine kaob, kerkivad selle materiaalsed väljendused lepingute tekstides siin ja seal esile nagu väljendus liikumisest, mis algatati vähemalt alates Euroopa Parlamendi üldistest valimistest.
However, although that formal recognition of the Union’s dual legitimacy has disappeared, practical expressions of that legitimacy appear at various points in the text of the Treaties, in keeping with a development which has been continuing at least since the election of the European Parliament by universal suffrage.
Selline Euroopa Liit peab tuginema kindlalt liidu aluseks olevatele väärtustele, millest institutsioonid peavad kogu oma tegevuses juhinduma.
This European Union must be firmly anchored to the values on which it is founded and which guide every action taken by its institutions.
Väärtused, millel kogu Euroopa ülesehitusprotsess rajaneb, on vastavalt läbivaadatud Euroopa Liidu lepingu artiklile 2 järgmised: inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine.
In accordance with Article 2 of the revised TEU, these values, on which the entire European integration process is founded, are respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law, and respect for human rights, including the rights of persons belonging to minorities.
Veelgi enam, need väärtused kujutavad endast edasiste ühinemiste võrdluskriteeriume ja võivad olla aluseks sanktsioonide rakendamisele liikmesriikide suhtes, kes neid tõsiselt ja püsivalt rikuvad.
Moreover, these values represent the reference criteria governing future accessions to the Union and may serve as the basis for imposing sanctions on any Member States which violate them on a serious, persistent basis.
Samas artiklis määratletakse ka liidu tegevust suunavad põhimõtted: pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.
This article also defines the principles which guide the Union’s action: pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men.
Tuleb rõhutada, et kõnealuses küsimuses järgib Lissaboni leping täpselt põhiseaduse lepingut, kuna ühistest väärtustest moodustuva aluse suhtes, millele liit tugineb, on liikmesriigid üsna üksmeelsed ja seda ei vaidlustatud kogu liidu tulevikku käsitleva arutelu vältel.
In this respect, the Treaty of Lisbon closely mirrors the Constitutional Treaty, given that there is a fairly broad consensus among the Member States regarding the set of common values on which the Union is founded, a consensus which was not seriously challenged at any stage in the discussions on the future of the Union.
Liidu eesmärgid, mis praegu on jagatud Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 3 vahel, on uues lepingus koondatud Euroopa Liidu lepingusse, kohe väärtuste loetelu järele.
In the new Treaty, the definition of the Union’s objectives, which is at present split between Article 2 of the TEU and Article 3 of the TEC, is brought together in the TEU, immediately after the enumeration of the values on which the Union is founded.
Neid täpsustatakse samas Euroopa Liidu lepingu artiklis 3, kus esitatakse nii liidu sisesed kui ka välissuhtlusega seotud poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed eesmärgid.
They are fleshed out, in Article 3 of the TEU, in political, economic and social objectives to be pursued within the Union and in the sphere of external relations.
Nii annab liit sisetasandil oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine ning millega kaasnevad asjakohased välispiiride kontrollimise, varjupaiga, sisserände, kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise meetmed.
Accordingly, at an internal level the Union is to offer its citizens an area of freedom, security and justice, in which the free movement of persons is guaranteed, a freedom which is to be accompanied by appropriate measures concerning checks at external borders, asylum, immigration and the prevention of and fight against crime.
Liit loob siseturu
It is to establish an internal market
Tuleb märkida, et Prantsusmaa ettepaneku kohaselt puudub kõnealuses artiklis viide moonutamata konkurentsile, millel põhiseaduse teksti kohaselt siseturg peaks põhinema.
Due note should be taken of the deletion, further to a French proposal, of the reference in that article to fair competition, the basis, according to the text of the Constitution, for the internal market.
Viitest loobumine oli õigustatud seetõttu, et moonutamata konkurents on siseturu ülesehitamise üks vahend, mitte niivõrd liidu eesmärk.
That deletion was justified to the extent that ‘fair competition’ represents only one of the means to establish that internal market, the Union’s actual objective.
Viitest loobumisel ei ole õiguslikke tagajärgi konkurentsi rolli suhtes, nagu tõendab protokoll (nr 6) siseturu ja konkurentsi kohta. .
Moreover, that deletion has no legal implications concerning the role of competition, as demonstrated by the Protocol (No 6) on the internal market and competition. .
Liit taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul ja hindade stabiilsusel; suure konkurentsivõimega turumajandust, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress; samuti kõrgetasemelist keskkonnakaitset ja keskkonna kvaliteedi parandamist.
It is to work for the sustainable development of Europe, on the basis of balanced economic growth and price stability; to develop a highly competitive social market economy aiming at full employment and social progress; and to secure a high level of protection and improvement of the quality of the environment.
Liit soodustab teaduse ja tehnoloogia arengut.
It is to promote scientific and technological advance.
Liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise kõigi vormide vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset, meeste ja naiste võrdõiguslikkust, põlvkondadevahelist solidaarsust ja laste õiguste kaitset.
It is to combat social exclusion and all forms of discrimination and is to promote social justice and protection, equality between men and women, solidarity between generations and the protection of the rights of the child.
Liit edendab majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning liikmesriikide solidaarsust.
It is to promote economic, social and territorial cohesion and solidarity among the Member States.
Liit austab oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arengu.
It is to respect its rich cultural and linguistic diversity and ensures that Europe's cultural heritage is safeguarded and enhanced.
Lõpuks loob liit majandus- ja rahaliidu (mille rahaühik on euro).
Finally, it is to establish an economic and monetary union, whose currency is the euro.
Rahvusvahelisel tasandil edendab liit oma väärtusi ja huve ning toetab rahu ja julgeolekut, maailma säästvat arengut, rahvaste solidaarsust ja vastastikust austust, vaba ja ausat kaubandust, vaesuse likvideerimist ning inimõiguste, eelkõige lapse õiguste kaitset ning rahvusvahelise õiguse, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ranget järgimist ja arendamist.
In the international arena, where it is to promote its values and interests, the Union is to contribute to peace and security, the sustainable development of the Earth, solidarity and mutual respect among peoples, free and fair trade, the eradication of poverty and the protection of human rights, in particular the rights of the child, and to strict observance and the development of international law, in particular the United Nations Charter.
Loetletud eesmärgid moodustavad poliitilise põhiprogrammi, mis oli liidu asutamise allikas.
These objectives thus make up a basic political programme which was the well-spring for the establishment of the Union.
Liit on kohustatud nende eesmärkide saavutamiseks kasutama asjakohaseid vahendeid, tuginedes talle aluslepingutega antud pädevusele.
It is incumbent on the Union to pursue these objectives by appropriate means, using the competences conferred on it in the Treaties.
Lissabonis saavutatud kokkuleppes rõhutatakse, et „riigi sisejulgeolek jääb iga liikmesriigi ainuvastutusse”
Moreover, the agreement reached in Lisbon emphasises that ‘national security remains the sole responsibility of each Member State’
Mis tulenes juba niigi Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikest 2. .
A principle which, at all events, could already be derived from the first part of paragraph 2 of Article 5 of the TEU. .
Lõpuks käsitletakse muudetud Euroopa Liidu lepingu samas artiklis liidu ja liikmesriikide lojaalse koostöö põhimõtet ühiste eesmärkide täitmisel.
Finally, in that same article the amended TEU also lays down the principle of sincere cooperation between the Union and the Member States with a view to the achievement of their shared objectives.
Muudetud Euroopa Liidu lepingu sissejuhatavates sätetes kehtestatakse ka pädevuse usaldamise põhimõtte (liidul on ainult pädevus, mis liikmesriigid talle aluslepingutes on andnud), subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte ja liidu pädevuse teostamise põhimõtted, samal ajal kui liidu pädevust määratlev peatükk on viidud Euroopa Liidu toimimise lepingusse.
In its introductory provisions the amended TEU also lays down the principle of the conferral of competences (the Union has only those competences which are conferred on it by the Member States in the Treaties) and the principles of subsidiarity and proportionality, the principles which govern the exercise of the Union's competences, even though the chapter dealing with the definition of the Union's competences has been incorporated into the TFEU.
Selleks, et rahustada teatud liikmesriike, kellele tekitas muret eelkõige asjaolu, et muudetud leping ei oleks „järgmine põhiseadus”, ei säilitatud aluslepingutes kahjuks nähtavalt põhimõtet, mille kohaselt ELi õigus on ülimuslik riigi õiguse ees, vaid see kehtestati deklaratsioonina (deklaratsioon 17), milles tuletatakse meelde Euroopa Kohtu praktikat liidu õiguse ülimuslikkuse osas ja esitab nõukogu õigusteenistuse arvamuse, et kõnealune põhimõte on Euroopa Liidu õiguse aluspõhimõte ning asjaolu, et seda ei ole tulevasse lepingusse sisse kirjutatud, „ei muuda kuidagi kõnealuse põhimõtte olemasolu ega Euroopa Kohtu kehtivat kohtupraktikat”.
In order to placate certain Member States primarily concerned to demonstrate that the amending Treaty is not simply a Constitution by another name, a statement of the principle of the primacy of Union law over national law has regrettably not been retained in a prominent position in the Treaties, but is the subject of a declaration (Declaration No 17), which draws attention to the settled case law of the Court of Justice concerning the primacy of Union law and incorporates an opinion of the Council Legal Service which states that this principle is a cornerstone principle of Community law and that the fact that the principle of primacy will not be included in the future Treaty ‘shall not in any way change the existence of the principle and the existing case law of the Court of Justice’.
Liidu eetilisele alusele omistatud eesmärgid õigustavad liidu olemasolu ning just nendel põhjustel on liikmesriigid otsustanud liidu moodustada.
The objectives assigned to the Union justify its existence and are the reason behind the Member States' decision to establish the Union.
Need reguleerivad liidu tegevust kõikides valdkondades.
They govern its action in all areas.
Kuigi mainitud artiklites määratletud väärtused, põhimõtted ja eesmärgid ei ole läbinisti uued, ei olnud neid kõiki varem nii selgesti sätestatud ega süstematiseeritud.
Although the values, principles and objectives defined in these articles are not entirely new, some of them had never previously been clearly stated and had never previously been systematised.
Tegemist on olulise sammuga selle poole, et anda kodanikele selge ja igati sümboolne ülevaade liidu tähendusest.
This represents an important step towards providing citizens with a clear, highly symbolic insight into precisely what the Union signifies.
Kodanikud Euroopa integratsiooniprotsessi keskmes: Euroopa kodakondsus ja põhiõiguste harta uus staatus
Citizens at the heart of the European integration process: European citizenship and the new status of the Charter of Fundamental Rights
Euroopa Liidu lepingu esimestes sätetes tunnustatakse ka Euroopa Liidu kodakondsuse olemasolu, mis täiendab, kuid ei asenda liikmesriigi kodakondsust (liikmesriigi kodakondsus on tegelikult Euroopa Liidu kodakondsuse omistamise aluseks).
In its opening provisions, the TEU also recognises European citizenship, which complements, but does not replace, citizenship of each Member State (in fact, national citizenship is the basis for recognition of European citizenship).
Euroopa Liidu kodanike konkreetseid õigusi käsitlevad artiklid on viidud aga Euroopa Liidu toimimise lepingusse
However, the articles dealing with the practical substance of European citizens’ rights are relegated to the TFEU