natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Määruse EÜ nr 1698/2005 artikkel 36 näeb ette „põllumajandusmaa säästvale kasutusele suunatud meetmed”, eelkõige:
Article 36 of Regulation (EC) No 1698/2005 provides for 'measures targeting the sustainable use of agricultural land', in particular:
„i) ebasoodsate looduslike tingimuste toetus mägipiirkondade põllumajandustootjatele;
'( i ) natural handicap payments to farmers in mountain areas;
ii) ebasoodsate looduslike tingimuste toetus muude kui mägipiirkondade põllumajandustootjatele[…].”
(ii) payments to farmers in areas with handicaps, other than mountain areas; ...'
Määruse artiklis 50 on täpsemalt määratletud abikõlblikud piirkonnad.
Article 50 of the Regulation defines in greater detail the criteria for eligible areas.
Mägipiirkondi iseloomustab „maakasutusvõimaluste märkimisväärne piiratus ja kasutamiskulude märgatav kasv” järgmistel põhjustel:
Mountain areas are characterised by 'a considerable limitation of the possibilities for using the land and an appreciable increase in the cost of working it' due to:
a) kõrguse tõttu lühenenud kasvuperiood;
a) shortened growing season because of altitude
b) järsud nõlvad kõnealuses piirkonnas;
b) steep slopes over the area in question
c) geograafiline asukoht 62. laiuskraadist põhja pool.
c) position north of the 62nd parallel.
Artikli 50 lõike 3 kohaselt peavad muud vähem soodsad piirkonnad olema
According to Article 50(3) other less‑favoured areas must be
a) mõjutatud oluliste ebasoodsate looduslike tingimuste, eeskätt madala mullaviljakuse või halbade ilmastikutingimuste poolt, või sellised, kus ekstensiivse põllumajandustegevuse säilitamine on maade hooldamise jaoks oluline, või
'(a) affected by significant natural handicaps, notably a low soil productivity or poor climate conditions and where maintaining extensive farming activity is important for the management of the land; or
b) mõjutatud eriliste ebasoodsate tingimuste poolt või sellised, kus maade hooldamist tuleks jätkata, et säilitada või parandada keskkonda, alal hoida paikkonda ning säilitada piirkonna turismipotentsiaali või kaitsta rannajoont”.
(b) affected by specific handicaps, and where land management should be continued in order to conserve or improve the environment, maintain the countryside and preserve the tourist potential of the area or in order to protect the coastline.'
Vähem soodsaid piirkondi käsitlevate õigusaktide muutmisega ja määrusega (EÜ) nr 1698/2005 kaotati enne kasutusel olnud ja kontrollikoja kriitika teeninud mõiste „tavalised vähem soodsad piirkonnad”.
As a result of the reform of legislation on support for less‑favoured areas and Regulation (EC) No 1698/2005, the previous 'intermediate LFAs' criticised by the Court of Auditors were abolished.
Enne 2005. aasta reformi mõnede liikmesriikide poolt kasutatud sotsiaalmajanduslikke kriteeriume ei olnud pärast reformi enam võimalik ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade piiritlemiseks kasutada, kuid neid kriteeriume on endiselt võimalik kasutada eriliselt ebasoodsate tingimustega piirkondade määramisel.
The socio-economic criteria used prior to the 2005 reform by some Member States may no longer be used to delimit areas with 'natural handicaps', but may continue to be used to designate areas with 'specific handicaps'.
Nõukogu ei jõudnud määruse vastuvõtmise ajaks „ebasoodsate looduslike tingimuste” täpsemate kriteeriumide kehtestamises kokkuleppele ja tegi komisjonile ülesandeks teha ettepanek abikõlblike piirkondade määramise uue süsteemi kohta.
At the time of adoption of the Regulation the Council could not agree on the laying down of more precise criteria for ' natural handicaps' and gave the Commission the task of drawing up a proposal for a future system for designating eligible areas.
Käesolev komisjoni teatis puudutab seetõttu ainult artikli 50 lõike 3 punkt a kohaseid muid ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondi.
The current Commission proposal therefore solely concerns other areas with natural handicaps pursuant to Article 50(3)(a).
Mägipiirkondi ega saari seega ei käsitleta.
Mountain areas and islands are therefore not a subject of discussion.
Euroopa Kontrollikoja eriaruanne
Special report by the European Court of Auditors
Euroopa Kontrollikoda avaldas 2003. aasta jaanuaris eriaruande vähem soodsate piirkondade toetamise kohta.
In 2003 the European Court of Auditors published a special report on support for less‑favoured areas.
Aruandes märkis kontrollikoda, et liikmesriigid on tavaliste vähem soodsate piirkondade määramisel kasutanud palju erinevaid kriteeriume, ja oli seisukohal, et erinevused abikõlblike piirkondade määramisel võivad põhjustada ebavõrdset kohtlemist.
The Court established inter alia that 'intermediate LFAs' are classified by the Member States on the basis of a large number of different criteria and criticised the fact that these differences in the designation of eligible areas can lead to 'disparities in treatment'.
Lisaks kritiseeris kontrollikoda seda, et ainult väike osa neis piirkondades tegutsevatest ettevõtetest saab LFA-toetust ning et selle toetuse suurus on liikmesriigiti väga erinev (nt Hispaanias 16 eurot ha kohta ja Maltal 250 eurot ha kohta).
In addition the Court criticised the fact that only a small proportion of farms in these areas receive compensatory payments and that the level of these payments varies significantly between the Member States (from 16 EUR/ha in Spain to 250 EUR/ha in Malta).
Seetõttu nägi kontrollikoda „ülekompenseerimise ohtu” ja nõudis, et komisjon töötaks koos liikmesriikidega vähem soodsate piirkondade kindlaks tegemiseks välja sobivama näitajate kogumi, mis tagab sidusa lähenemise ja abisaajate võrdse kohtlemise.
The Court therefore saw a risk of 'overcompensation' and called on the Commission to 'develop, in close collaboration with the Member States, a more appropriate set of indicators for identifying LFAs that would be consistent and guarantee an equitable treatment of the beneficiaries'.
Komisjoni teatis
Communication from the Commission
Kontrollikoja eriaruande tulemusel ning pärast maaelu arengu määruse uuesti sõnastamist 2005. aastal tegi komisjon mitmeid samme seniste piiritlemiskriteeriumide hindamiseks ning ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade täpsemaks määratlemiseks.
As a result of the special report by the Court of Auditors and the revision of the regulation on rural development in 2005, the Commission carried out a large number of activities to evaluate the delimitation criteria used to date and to define in greater detail areas with natural handicaps.
Varases etapis selgus, et objektiivsete ja teaduslikel alustel põhinevate kriteeriumide kehtestamiseks on liikmesriikidega vaja teha põhjalikumat tehnilist koostööd.
It quickly became clear that close technical cooperation with the Member States is needed in order to identify objective, scientifically‑based delimitation criteria.
Esiteks tegid komisjoni osakonnad Teadusuuringute Ühiskeskusele ülesandeks valida välja ühised mulla- ja kliimakriteeriumid, millega panna alus tavaliste vähem soodsate piirkondade uuele piiritlussüsteemile.
In a first step, the Commission services gave the Joint Research Centre (JRC) the task of deriving a set of soil and climate criteria that could serve as a basis for a new system for delimiting intermediate LFAs.
Kõnealuse ülesande täitmiseks loodi pinnase, kliima ja maa hindamise kõrgetasemelistest ekspertidest koosnev rühm, mille tööd koordineeris Teadusuuringute Ühiskeskus.
In order to carry out this task, a panel of high-level experts in soil, climate and topography evaluation was established and its work was coordinated by the JRC.
Ekspertide rühm tegi kindlaks järgmised kaheksa mulla- ja kliimakriteeriumit, mis teataval läviväärtusel osutasid suurtele piirangutele Euroopa põllumajanduses: kliimakriteeriumid (pikka aega püsiv madal temperatuur või liigne kuumus), pinnasekriteeriumid (halvasti kuivendatud pinnas; kivine, liivane või savine pinnas; juurtele vajaliku piisava ruumi puudumine; soolane pinnas) ning väga ebasoodsa niiskustasakaaluga või järskude kallakutega kohad.
The group of experts identified eight soil and climate criteria indicating, at a certain threshold value, severe limitations for European agriculture: climate criteria (long‑term low temperature or heat stress), soil criteria (poorly drained soil; stony, sandy or clay soil; low rooting depth; salty soil) and areas with very unfavourable moisture balance or steep slopes.
(Kaheksa biofüüsikalise kriteeriumi täpsemat kirjeldust vt teatise lisast
(A more detailed description of the eight biophysical criteria can be found in the annex to the communication
Piirkonda käsitatakse oluliste ebasoodsate looduslike tingimuste mõjutatuna, kui suur osa põllumajandusmaast (vähemalt 66 %) vastab vähemalt ühele kindlaks määratud läviväärtusega kriteeriumile.
An area is considered affected by significant natural handicaps if a large part of its utilised agricultural area (at least 66%) meets at least one of the criteria at the threshold value indicated.
Seepärast ei ole biofüüsilised kriteeriumid käesoleva ettepaneku kohaselt kumulatiivsed.
The biophysical criteria are therefore not cumulative under this proposal.
Iga üksiku näitaja alusel võib piirkonna liigitada abikõlblikuks piirkonnaks, kui sellise kriteeriumiga seotud tunnused on olemas ja vastava läviväärtuse saavutamine piirkonnas mõõtmise teel kindlaks tehtud.
Any indicator can trigger classification as an eligible area provided that the characteristics related to the criterion in question are observed and measured in the area, at the associated threshold value.
Komisjon palub, et liikmesriigid katsetaksid biofüüsikaliste kriteeriumide kasutamist oma territooriumil ning koostaksid simulatsioonide käigus kindlaks tehtud abikõlblike piirkondade kohta üksikasjalikud kaardid.
The Commission calls on the Member States to simulate the application of biophysical criteria in their territory and to draw up detailed maps of the eligible areas resulting from these simulations.
Lisaks peaksid liikmesriigid tegema vajadusel ettepaneku kriteeriumide täpse määramise kohta, et jätta välja piirkonnad, kus ebasoodsad looduslike tingimusi on millegi muuga kompenseeritud (nt kuivad, kuid niisutatud pinnased).
In addition, Member States should propose fine‑tuning to exclude areas in which the natural handicaps have already been overcome (e.g. dry but irrigated land).
Esialgu pidid liikmesriigid kaardistamisprotsessi kuue kuu jooksul lõpetama (st 2009. aasta oktoobri lõpuks).
Originally the Member States were to conclude this mapping within six months (i.e. by the end of October 2009).
Simulatsiooni keerukuse tõttu on aga mitmed liikmesriigid teatanud, et nad vajavad rohkem aega, ning palunud ajapikendust.
In view of the complexity of the simulations, however, several Member States have already announced that they need more time and have asked for an extension of the deadline.
Raportöör on seisukohal, et 2005. aastal alustatud vähem soodsate piirkondade liigituskriteeriumide läbivaatamise protsess ja eelkõige Teadusuuringute Ühiskeskuse korraldatud konsultatsiooniprotsess on toimunud avatult ning liikmesriikide asjatundjatel on olnud võimalik menetluses osaleda.
The rapporteur takes the view that the process begun in 2005 of examining the criteria for classifying less‑favoured areas, in particular the consultation process carried out by the Joint Research Centre, has been conducted in a spirit of openmindedness and, with the involvement of experts from the Member States, successfully and in a way that encourages participation.
Konsultatsiooniprotsessi peamine tulemus seisneb komisjoni kavandatud kaheksas biofüüsikalises kriteeriumis ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade piiritlemiseks.
The result of this consultation process essentially comprises the eight biophysical criteria proposed by the Commission for delimiting areas with natural handicaps.
Kuigi need kriteeriumid võivad esmapilgul ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade piiritlemiseks igati sobida, on raportöör seisukohal, et liikmesriigid peavad nende kriteeriumide praktilist kasutamist tingimata katsetama.
Although these criteria may, on the face of it, absolutely be suitable for delimiting areas with natural handicaps, the rapporteur considers it imperative that they are tested in practice by the Member States.
Praeguseni ei ole kindel, kas liikmesriikidel on olemas piisava geograafilise täpsusega biofüüsikalised andmed.
It is not yet certain whether the necessary biophysical data are available to the Member States with a sufficient degree of accuracy in relation to the natural environment.
Seetõttu on kaheksa biofüüsikalise kriteeriumi tulevase kasutamise seisukohalt väga oluline, et liikmesriigid katsetaksid neid ja kaardistaksid vastavad piirkonnad.
It is therefore of crucial importance for any future use of the eight biophysical parameters that they undergo the test of application in practice, mapping, in the Member States.
Käesoleva raporti koostamise hetkeks on vaid väga vähesed liikmesriigid oma vastused andnud.
At the time of drafting this report very few replies by the Member States have as yet been submitted.
Enamik liikmesriike palus kaartide koostamiseks rohkem aega ning komisjon muutis ajakava.
The majority of Member States have asked for more time to draw up maps, and the Commission has revised the proposed timetable.
Raportöör jätab endale seetõttu õiguse esitada Euroopa Parlamendi menetluse hilisemas etapis lisakommentaare, et Euroopa Parlamendil oleksid otsuse tegemisel kasutada ka kaardistamise tulemused.
The rapporteur therefore reserves the right to make additional comments at a later point in the parliamentary procedure in order to incorporate the results of mapping into the European Parliament's resolution.
Erilist tähelepanu väärib siinkohal küsimus, kas asjaomaste piirkondade tegelike looduslike olude arvesse võtmiseks tuleb kavandatud suvalist, 66%-list pindala kajastavat läviväärtust pärast liikmesriikide katsetusi vähendada.
Particular attention should be paid in this connection to the question of whether the proposed arbitrary threshold value of 66% of the area concerned should be revised downwards following the test of practical application in the Member States, in order to reflect the reality in terms of the natural environment in the areas concerned.
Vajadusel tuleb ette näha ka mänguruum üksteist täiendavate kriteeriumide kumulatsiooniks ning seejuures tuleks üksikute kriteeriumide puhul kasutada madalamat läviväärtust.
If necessary scope should also be provided for cumulating various complementary criteria, applying a lower threshold value for individual criteria.
Juba praegu on võimalik öelda, et ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade toetamise kriteeriume tuleks täpsustada, et asukoha tegelikke ebasoodsaid tingimusi õiglaselt arvesse võtta.
It is already clear, however, that fine‑tuning of the criteria for support for areas with natural handicaps should be carried out in order to correctly reflect handicaps actually existing.
Näiteks on ilmne, et mõned kultuurid, nagu viinamarjad või oliivid võivad pinnastel, kus valitsevad põllukultuuride jaoks on ebasoodsad tingimused, anda eriti häid ja ettevõttemajanduse seisukohast huvitavaud tulemusi.
For example, it is evident that some crops such as wine or olives can achieve good, profitable results on land that is less‑favoured in relation to arable farming.
Seetõttu tuleb liikmesriikidele anda võimalus viia läbi täpsem määramine, milleks kasutataks ka ettevõttemajanduse andmeid (nt ettevõtete tulu).
The Member States should therefore be given the opportunity to carry out fine-tuning, including using farm data (such as farm income).
Kokkuvõtteks peab raportöör oluliseks, et toimuks arutelu, mida ei suuna EAFRD toetuste ümberjaotamisega seotud piirkondlikud ega riiklikud huvid, sest ümberjaotamine pole praegu kõne all.
In general the rapporteur is keen to have a debate that is not characterised by regional or national interests in the redistribution of EAFRD funding, which is not at issue here.
Liikmesriikidele tuleb ühenduse raamistikus anda võimalus pragmaatiliseks lähenemiseks, tänu millele on neil võimalik objektiivseid biofüüsikalisi kriteeriume kasutada vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele oma looduslikke olusid arvestades.
On the contrary, Member States should be enabled to take a pragmatic approach within a Community framework, which allows them to apply the objective biophysical criteria taking account of their natural conditions in accordance with the subsidiarity principle.
Nad peaksid võtma endale vastutuse ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade objektiivse määramise eest ja töötama maaelu arendamiseks välja tasakaalustatud piirkondlikud ja riiklikud programmid.
In that way they should be able to fulfil their responsibility to objectively designate areas with natural handicaps and thus achieve balance in their regional or national programmes for rural development.
Kui komisjon kiidab need programmid heaks, võib olla kindel, et tegevus toimub ühenduse poolt kindlaks määratud raamistikus.
The approval of these programmes by the Commission ensures that the Community framework is preserved.
Arvamuse koostaja: Rosa Estaràs Ferragut
Rapporteur: Rosa Estaràs Ferragut
5. on seisukohal, et uus kord võiks anda võimaluse toetuste ülekandmiseks ühelt piirkonnalt teisele, lähtudes kohalikest vajadustest; nõuab seetõttu, et aladele, mis kaotavad uue korra tõttu ebasoodsate looduslike tingimustega piirkonna staatuse või kus toimub ebaproportsionaalne muutus, kehtestaks uue olukorraga kohanemiseks piisav üleminekuperiood; on seisukohal, et nimetatud perioodi vältel tuleks katsetada komisjoni esitatud biofüüsilisi kriteeriume, et kontrollida nende asjakohasust Euroopa Liidu erinevate ökosüsteemide ja kliimatingimuste puhul;
Takes the view that the new scheme could lead to a transfer of aid from some areas to others, in connection with their local needs; calls therefore for those areas which, as a consequence of the new Regulation, lose the status of 'area with natural handicaps' or in which a disproportionate change takes place, to be granted a sufficient transitional period to adapt to the new situation; considers that, during this period, the biophysical criteria proposed by the Commission should be tested to verify their relevance vis-à-vis the different ecosystems and climates of the European Union;
7. on seisukohal, et ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade kaardistamisel tuleks arvesse võtta objektiivseid riiklikke kriteeriume, mis võimaldaksid komisjoni üldise strateegia raames kohandada piirkondade määratlust vastavalt iga riigi ja piirkonna olukorrale, järgides täpselt kohalikke maaelu arengu programme;
Takes the view that, when the map of areas with natural handicaps is drawn up, account should be taken of objective national criteria that will make it possible to adapt the definition of areas to the national and regional situation in each country within the framework of an overall European Commission strategy, closely in line with local rural development programmes;
11. rõhutab, et on vaja parandada ühenduse erinevate poliitikavaldkondade, eriti ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika vahelist kooskõlastatust, et saavutada nende suurem sidusus ja tagada ebasoodsate tingimustega piirkondade harmoonilisem areng.
Stresses the need for better coordination of the various Community policies, in particular the common agricultural policy and cohesion policies, in order to bring them more closely into line with each other and achieve the more harmonious development of disadvantaged areas.
Komisjoni valge raamat „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik”
on the Commission White Paper: ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION.....................................3
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS ............19
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ......20
transpordi- ja turismikomisjonI ARVAMUS........................................................25
OPINION of the Committee on Transport and Tourism .......................25
regionaalarengukomisjonI ARVAMUS..................................................................30
OPINION of the Committee on Regional Development ........................31
kalanduskomisjonI ARVAMUS...................................................................................34
OPINION of the Committee on Fisheries .......................................................36
õiguskomisjonI ARVAMUS............................................................................................39
OPINION of the Committee on Legal Affairs ............................................41
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................42
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE...............................................................45
komisjoni valge raamatu „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” kohta
on the Commission White Paper: ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’
– võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” ( KOM(2009)0147 );
– having regard to the Commission White Paper entitled ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’ ( COM(2009)0147 ),
– võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni komisjoni rohelise raamatu „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks” kohta
– having regard to its resolution of 10 April 2008 on ‘Adapting to climate change in Europe – options for EU action’
– võttes arvesse oma 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks”
– having regard to its resolution of 4 February 2009 on ‘2050: The future begins today – Recommendations for the EU’s future integrated policy on climate change’
– võttes arvesse oma 16. septembri 2009. aasta resolutsiooni metsatulekahjude kohta 2009. aasta suvel
– having regard to its resolution of 16 September 2009 on forest fires in the summer of 2009
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0013 . ;
Texts adopted, P7_TA(2009)0013 . ,
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0089 . ;
Texts adopted, P7_TA(2009)0089 . ,
– võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP 15) tulemuste kohta
– having regard to its resolution of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen Conference on Climate Change (COP15)
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0019 . ;
Texts adopted, P7_TA(2010)0019 . ,
– võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC), selle Kyoto protokolli ja Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi tulemusi
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), the Kyoto Protocol to the UNFCCC and the outcome of the 15 th Conference of the Parties to the UNFCCC in Copenhagen
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni otsuse eelnõu -/CP.15, „Kopenhaageni kokkulepe”, FCCC/CP/2009/L.7. ;
UNFCCC Draft decision -/CP.15, Copenhagen Accord, FCCC/CP/2009/L.7. ,
– võttes arvesse 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi
– having regard to Directive 2009/29/EC of 23 April 2009 amending Directive 2003/87/EC so as to improve and extend the greenhouse gas emission allowance trading scheme of the Community
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning kalanduskomisjoni arvamusi ( A7‑0057/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Transport and Tourism, the Committee on Regional Development and the Committee on Fisheries ( A7‑0057/2010 ),