natgillin/translations-raw huggingface dataset:
120. rõhutab, et ei ole ühtset lahendust tööstussektoritele, mida ohustab kasvuhoonegaaside heite ülekandumine, ja tootelaad või turustruktuur on põhikriteeriumid olemasolevate vahendite valimisel (tasuta kvootide andmine, riigiabi või piiride kohandamine);
Emphasises that there is no single solution for industrial sectors that are vulnerable to carbon leakage, and that the nature of the product or the structure of the market are essential criteria for choosing between the tools available (free allocation of allowances, State aid or border adjustment measures);
Edasised võimalused ja ülesanded
Further opportunities and challenges
133.rõhutab, et Euroopa Liit peab säilitama ja isegi tugevdama vajalikku survet kolmandatele riikidele, et nad annaksid tulevikus oma panuse kasvuhoonegaaside heite ülemaailmsesse vähendamisse; märgib, et kõrgem kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärk ELi piires tugevdab veelgi ELi positsiooni ja mõjujõudu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni läbirääkimistel ning ergutab arutelusid rahvusvahelise kliimamuutuse alase kokkuleppe üle; rõhutab, et EL on õigusaktide kehtestamisel juhtrolli võttes mitmel varasemal juhul saavutanud, et ka muud riigid muudavad oma keskkonnanõuded rangemaks; osutab sellele, et ELi tegutsemine neil juhtudel on näidanud, et rangeid keskkonnanõudeid on võimalik ühendada majanduskasvuga;
133.Emphasises that the European Union must maintain and even reinforce the necessary pressure on third countries to deliver their share of global greenhouse gas reductions in the future; notes that a higher GHG reduction target within the EU will strengthen even further the EU’s position and bargaining power in the UNFCCC negotiations and stimulate the discussions on an international climate change agreement; emphasises that the EU has, on many previous occasions, managed to get other countries to raise their environmental requirements by taking the lead in introducing legislation; points out that EU action in these cases has shown that it is possible to combine high environmental requirements with economic growth;
· hindama liidusisese heite vähendamise poliitika mõju tööhõivele, sh töövõimalustele, ja edendama teadlikkust vähese CO 2 -heite suhtes, samuti hindama energiaalase ümberõppe ja oskuste täiendamise vajadust, samuti haridust ja koolitust, eelkõige VKEde jaoks;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs,
· analüüsima, mil määral täidavad liikmesriigid kohustust kulutada vähemalt 50 % enampakkumisest saadavatest tuludest vähendamis- ja kohandamismeetmetele, ning tegema vajaduse korral ettepanekud meetmete võtmiseks;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures, and propose measures, if necessary,
· analüüsima ELi heitkoguste vähendamise eesmärkide suurendamisest tulenevat mõju liikmesriikide tasandil, nagu on märgitud keskkonnanõukogu 14. märtsi 2011. aasta järeldustes;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011,
· rahastama asjakohaselt Euroopa energiatehnoloogia strateegilist kava;
· provide proper financing for the SET-Plan,
· edendama struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondide tõhusat kasutamist liikmesriikides, eelkõige energiatõhususega seotud meetmeteks, võttes täiel määral arvesse põhimõtet, et sellised investeeringud peavad olema piirkondlikud ja vähendama majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi ELis;
· promote the efficient use of the Structural and Cohesion Funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU,
· seadma sisse uuenduslikud rahastamismehhanismid (nt käibefondide skeemid);
· introduce innovative financing mechanisms (such as revolving schemes),
· eraldama lisaraha nõrgematele ja ebasoodsas olukorras asuvatele piirkondadele heitkogustega kauplemise süsteemi välistes sektorites (hooned, transport, põllumajandus) võetavateks meetmeteks;
· earmark additional funds for weaker and disadvantaged regions to cover measures in non-ETS sectors (buildings, transport, agriculture),
· seadma teadusuuringute kaheksandas raamprogrammis prioriteediks kliima- ja energiaalased ning teadusuuringud, sealhulgas energiatõhususe alased uuringud, ning uurima kliimamuutuse põhjuseid ja sellega kohanemist;
· give priority to climate and energy research under the Eighth Research Framework Programme, including energy efficiency, and to research into the causes of climate change and adaptation to it,
· analüüsima, millist mõju võiks ELi ühepoolne kasvuhoonegaaside heite üle 20 %line vähendamine avaldada muude riikide valmisolekule rahvusvahelise kokkuleppega ühineda;
· analyse what impact a unilateral move by the EU beyond 20% greenhouse gas emissions reductions could have on other countries’ willingness to join an international agreement,
· uurima võimalikku mõju seoses roheliste töökohtade ülekandumise ning vähenenud investeeringute ja konkurentsivõimega rohelistes sektorites;
· investigate the potential impact in terms of green jobs’ leakage and reduced investments and competitiveness in green sectors;
Oht, mida kliimamuutus inimkonnale kujutab, ei ole vähenenud, vaid 2 °C soojenemise mõju on pigem tõsisem, kui varem arvati.
The threat to humanity posed by climate change is not decreasing, and the impacts of 2°C warming are rather worse than previously thought.
Kuigi ei saa konkreetselt öelda, et äärmuslikud ilmastikunähtused on seotud globaalse soojenemisega, on ülimalt tõenäoline, et kliimamuutus suurendab äärmuslike nähtuste sagedust ja intensiivsust.
Although it is not possible to pin extreme weather events to global warming, it is very likely that climate change exacerbates the frequency and intensity of the extremes.
See, et rahvusvaheline üldsus ei suutnud jõuda Kopenhaagenis üldise ja siduva rahvusvahelise kliimalepinguni, ei tähenda, et riigid ei võta selles valdkonnas meetmeid.
The inability of the international community to come to a comprehensive binding international climate treaty in Copenhagen does not mean countries are not taking action.
Cancúni kohtumise tulemused näitavad, et riigid tegutsevad ja läbirääkimised on võtnud uuesti hoogu.
Results from Cancun meeting prove that countries are taking action and negotiations have gained new momentum.
Euroopa on praeguseks saavutanud heitkoguste taseme, mis on 17,3 % madalam kui 1990. aastal
Europe is now 17.3% below 1990 carbon emissions.
² KOM(2010) 569 lõplik, Edusammud seoses Kyoto eesmärkide saavutamisega, lk 5. .
COM(2010) 569 final, Progress towards achieving the Kyoto objectives, p.5
Euroopa riigid peavad tegema olulisi valikuid, et säilitada oma maade jõukus ja turvalisus ka tulevikus.
European countries face critical choices to preserve their future prosperity and security.
Üleminek kohalikule kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärgile, mis on kooskõlas ELi kliimakaitse eesmärkidega, võib koosmõjus tervema majandusega suurendada roheliste töökohtade arvu ja innovatsiooni osa.
Moving to a domestic greenhouse gas reduction target which is in line with the EU's climate objectives can be combined with healthier economy, increase in green jobs and innovation.
ELi HKSi tõhusus
EU ETS effectiveness
Kui ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (EL HKS) ülempiiri ei muudeta oluliselt rangemaks, on oht, et süsteem muutub investeeringute suunamisel tehnoloogia ja innovatsiooni poole tarbetuks.
Without significant tightening of the cap, the EU Emissions Trading System (EU ETS) risks becoming redundant in driving investments in green technologies and innovation.
Selline ülejääk saadab ebatõhusa hinnasignaali ja vähendab ka oluliselt kvootide enampakkumisel müügist saadud sissetulekut, mida võiks kasutada kliimatehnoloogia edendamiseks ja energiasäästu investeerimiseks, mis omakorda tekitaks juurde miljoneid täiendavaid töökohti.
This surplus leads to an inefficient price signal and will also significantly reduce revenues from auctioning that could be used to stimulate climate technologies and investments in energy savings, thereby creating millions of additional jobs.
Raportööri ettepanek
The Rapporteur´s proposal
Arvestades eelnevaga, kutsub raportöör komisjoni üles võimalikult ruttu – igal juhul enne 2011. aasta lõppu – esitama ettepanekud ELi kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2020. aasta eesmärgi tõstmiseks 30 %-ni;
In this light, your Rapporteur calls for the Commission to come forward with proposals to increase Europe's climate ambition to a 30% greenhouse gas reduction for 2020 as soon as possible, and at least before the end of 2011.
Soovitatud lähenemisviis on raportööri arvates üsna tagasihoidlik.
The approach suggested is rather moderate in the Rapporteur’s view.
Raportöör leiab, et teaduslikust seisukohast ja arvestades eesmärki piirata kliimamuutust 2 °C-ga, rääkimata 1,5 °Cst, mis on heaks kiidetud ka ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames, oleks hoopis sobivam minna üle 40 % kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgile.
Your Rapporteur considers that a move to 40% greenhouse gas reduction would be more appropriate from the point of view of science and the objective of maintaining climate change to 2°C, let alone 1.5°C, an objective also recognised under the UNFCCC.
Raportöör hoidub ka soovitamast, et ELi kliimakaitseeesmärgid täidetakse täies ulatuses liikmesriikides, kuigi see lisaks ELi kodanike saadavat kasu, kuna parandaks õhu kvaliteeti Euroopa alal ja suunaks investeeringud ELi majandusse.
Your Rapporteur has also refrained from calling for full domestic achievement of the EU climate target, although this would increase benefits for European citizens through improved European air quality and drive investments into the EU economy.
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ( *)
kasvuhoonegaaside heite üle 20%-lise vähendamise võimaluste analüüs ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu hindamine
on analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage
A. arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri prognoosi kohaselt suurenevad energiaga seotud CO 2 heitkogused maailmas 2035. aastaks 21% võrreldes 2008. aasta tasemega, juhul kui riigid täidavad Kopenhaageni kokkuleppega võetud kohustusi hoolikalt, ning sel juhul on võimatu hoida globaalne soojenemine 2°C piires; arvestades, et maailma heitkoguste prognoositava suurenemise põhjustajad on OECDsse mitte kuuluvad riigid
A. whereas according to International Energy Agency (IEA) scenarios global energy-related carbon emissions are likely to increase by 21% over 2008 levels by 2035 if countries implement their commitments made in the Copenhagen Accord in a cautious manner, which would then make it impossible to limit further global warming to 2°C; whereas non-OECD countries are deemed to account for all of the projected increase in world emissions
B. arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel tekitab EL ainult 13% maailma CO 2 heitkogustest;
B. whereas according to IEA figures the EU accounts for only 13% of global CO 2 emissions,
C. arvestades, et heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi kohaselt peaks see süsteem edendama kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemist kulutõhusal ja majanduslikult otstarbekal viisil;
C. whereas in accordance with the ETS directive the ETS scheme should promote reductions in greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient manner;
20% eesmärgi analüüs praegu
Analysis of the 20% target today
2. rõhutab, et Hiina on maailma juhtiv tuuleparkide rajaja, et Hiina ja India tuuleturbiinide tootjad kuuluvad selliste tootjate esikümnesse ning et Hiina ja Taiwan valmistavad praegu suurema osa päikesepaneelidest, mida rahvusvahelisel turul müüakse; palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda samme, et edendada sellise tehnoloogia ja uute innovaatiliste tehnoloogiate arendamist ja tootmist ELis, et saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise auahned eesmärgid;
Stresses that China is the world leader in the installation of windfarms, that Chinese and Indian manufacturers of wind turbines number among the top ten such manufacturers, and that China and Taiwan currently produce most of the photovoltaic panels sold on the international market; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new, innovative technologies needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
6. juhib tähelepanu asjaolule, et praegune 20% eesmärk põhineb energiaallikate kogumil, mis mõnes liikmesriigis sisaldab tuumaenergiat; väljendab heameelt komisjoni otsuse üle viia läbi ELis asuvate tuumaelektrijaamade stressiteste, et saaks võtta vajalikud meetmed nende turvalisuse tagamiseks; usub, et mõne liikmesriigi otsus mõned olemasolevad tuumareaktorid sulgeda ning suurenenud investeeringud uute tuumaelektrijaamade ehitamisse võivad sundida mõnda liikmesriiki vaatama läbi praeguse 20% eesmärgi saavutamiseks võetud riiklikud meetmed;
Draws attention to the fact that the current 20% target is based on an energy mix which in some Member States includes nuclear energy; welcomes the Commission’s decision to subject the nuclear power stations in the EU to stress testing, so that the requisite measures can be adopted to ensure their safety; believes that the decision by some Member States to shut down some existing nuclear reactors, and the increased investment in the construction of new nuclear power stations, could lead to some Member States revising the national measures adopted to achieve the current 20% target;
9. märgib, et mitmete turu- ja õiguslike tõkete tõttu jäävad paljud energiasäästu võimalused ELis kasutamata; nõuab eesmärkide seadmist taastuvenergia kasutamise kohta, tootestandardite kehtestamist energiatõhusate toodete ja sõidukite jaoks ning keskkonnateadliku avaliku hanke edendamist;
Notes that owing to a number of market and regulatory barriers many energy-saving opportunities are still not exploited in the EU; calls for targets to be set for the use of renewable energies, for product standards to be established for energy-efficient products and vehicles and for environmentally conscious public procurement to be promoted;
12. rõhutab, et nagu Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta järeldustes öeldud, tuleks arukate võrkude tehnilised standardid vastu võtta hiljemalt 2012. aasta lõpuks;
Points out that, as highlighted in the European Council conclusions of 4 February 2011, technical standards for smart grids should be adopted by the end of 2012 at the latest;
Võimalused ja vahendid 20% eesmärgi ületamiseks
Options and tools to move beyond the 20% target
20. palub komisjonil luua tõhus õiguslik raamistik, et tagada liikmesriikide energiasäästmise kohustustuste täitmine, kehtestades selleks nõude, mille kohaselt peab komisjon riiklikud energiatõhususe kavad heaks kiitma, või võttes lisameetmeid; kutsub komisjoni üles lihtsustama ja jälgima riiklike energiatõhususe kavade rakendamist ja kaaluma vajaduse korral rikkumismenetluste algatamist, kui kohustusi ei täideta; tuletab sellega seoses meelde oma 15. detsembri 2010 resolutsiooni energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise kohta
Calls on the Commission to establish an effective legal framework to ensure that Member States fully implement their energy savings target commitments by 2020, by introducing a requirement that National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) must be approved by the Commission, or by means of other measures; calls on the Commission to facilitate and monitor the implementation of NEEAPs and to consider infringement proceedings, when necessary, in the event of non-compliance; in that connection, recalls its resolution of 15 December 2010 on Revision of the Energy Efficiency Action Plan
21. on seisukohal, et valdkondlikud lähenemisviisid koos kogu majandust hõlmavate piirmääradega tööstusriikides võivad aidata ühitada kliimameetmeid konkurentsivõime ja majanduskasvuga; rõhutab, et tähtis on vastu võtta terviklik horisontaalne valdkondlik lähenemisviis tööstusele kui lisandväärtus rahvusvahelistele läbirääkimistele ja Euroopa CO2 eesmärkidele;
Considers that sectoral approaches combined with economy-wide caps in industrialised countries can contribute to reconciling climate action with competitiveness and economic growth; stresses the importance of adopting a holistic, horizontal, sectoral approach to industrial emissions as an added value in connection with international negotiations and European CO 2 targets;
23. juhib tähelepanu VKEde energiasäästu potentsiaalile, kuna kõigest kuni 24% Euroopa VKEdest rakendab praegu aktiivselt meetmeid oma keskkonnamõju vähendamiseks; rõhutab, et samal ajal kui iga VKE jaoks on olemas vähemalt üks finantskonsultant, ei saa nad samasugust nõu energiasäästu ja energiatõhususe küsimustes, mistõttu oleks VKEdel vaja ka keskkonna- ja energeetikaeksperdi abi;
Draws attention to the energy saving potential of SMEs, as today only some 24% of European SMEs are actively implementing measures to reduce their environmental impact; stresses that while there is at least one financial consultant available for each SME, they receive no such an advice on energy saving and energy efficiency, and would need the assistance of an environmental and energy expert as well;
26. märgib, et energia tootmisvõimsuse valdkonda ning ELi energia edastamise ja jaotusinfrastruktuuri uuendamiseks 2020. aastaks on komisjon kindlaks määranud ühe triljoni euro suuruse investeerimisvajaduse, mida rahastatakse peamiselt energiatariifide kaudu; nõuab nende investeeringute tegemist eesmärgiga kujundada välja omavahel ühendatud energia siseturg, mis tagab varustuskindluse, parandades taastuvenergia integreerimist Euroopa energiasüsteemi, võttes seejuures arvesse iga riigi energiaallikate jaotuse spetsiifilisust; suurendades energiatõhusust ning võimaldades tarbijatel uutest tehnoloogiatest kasu saada; rõhutab, et on vaja liikmesriikide elektrivõrkude vahelisi ühendusi, et täielikult ära kasutada suuri investeeringuid paljudes riikides, eeskätt taastuvenergiasse;
Notes that the Commission has identified investment needs of €1 trillion in the area of energy generation capacity and the upgrading of the EU's energy transmission and distribution infrastructures by 2020, mainly to be financed through energy tariffs; calls for these investments to be made, with a view to completing an interconnected internal energy market ensuring security of supply, improving the integration of renewable energies in the European energy system, while taking into consideration the specific nature of each country’s energy mix; increasing energy efficiency and enabling consumers to benefit from new technologies; stresses the need for electricity interconnectors between Member States in order to fully exploit the massive investments being made, in particular in renewable energy, in a number of countries;
31. märgib tuumaenergia panust CO 2 heite vähendamisse, sest ELis töötavate tuumaelektrijaamade sulgemine põhjustaks heitkoguste 50%-list suurenemist;
Notes the contribution made by nuclear energy to reducing CO 2 emissions, since closing nuclear power plants operating in the EU would lead to a 50% increase in emissions;
36. rõhutab vajadust kärpida CO2-heitkoguseid elektrisõidukitele transpordisektoris standardiseeritud infrastruktuuri loomise kaudu ja läbi rohkemate stiimulite teise põlvkonna biokütuse kasutamiseks fossiilkütuse alternatiivina;
Stresses the need to curb CO 2 emissions in the transport sector through the provision of standardised European infrastructures for electric vehicles and more incentives to use sustainable second-generation biofuel as an alternative to fossil fuels;
46. märgib, et vähese CO2-heitega majandusele üleminekuga on seotud töökohtade loomine ja mõju konkurentsivõimele, sest EList saab taastuvenergiatehnoloogia ning energiatõhusate toodete ja teenuste valdkonnas ülemaailmne liider;
Recognises the job-creation and competitiveness effects associated with the transition to a low-carbon economy, as the EU becomes a global leader in the area of renewable energy technologies and energy-efficient products and services;
47. toonitab, et Euroopa leevendamispoliitika on tulemuslik tootmissüsteemi rohelisema ümberkujundamise edendamisel, kuid ühepoolse rakendamise korral võib see kasvuhoonegaaside heite ülekandumise mõju tõttu vähendada keskkonnaalast tulemuslikkus
Stresses that Europe’s mitigation policy is effective in promoting a greener restructuring of its production system, but points out that, if implemented unilaterally, its environmental effectiveness might be reduced by carbon leakage
Euroopa – Vahemere piirkonna kliimamuutuste keskuse 3. märtsi 2011. aasta uuringu „Macroeconomic impact of EU mitigation policies beyond the 20% target” järeldus ;
Conclusion of a study of 3 March 2011 by the Euro-Mediterranean Centre for Climate Change on the ‘Macroeconomic impact of EU mitigation policies beyond the 20% target’. ;
51. rõhutab, et ei ole ühtset lahendust tööstussektoritele, mida ohustab kasvuhoonegaaside heite ülekandumine, ja tootelaad või turustruktuur on põhikriteeriumid olemasolevate vahendite valimisel (tasuta kvootide andmine, riigiabi või piiride kohandamine);
Emphasises that there is no single solution for industrial sectors that are vulnerable to carbon leakage, and that the nature of the product or the structure of the market are essential criteria for choosing between the tools available (free allocation of allowances, State aid or border adjustment measures);
56. rõhutab, et CO2 hinnatõus toob kaasa edasise elektrikulude suurenemise; märgib, et iga ühe euro suuruse CO2 hinnatõusuga kaasnevad enam kui kahe miljardi euro suurused lisakulud ühiskonnale elektrikulude näol, millest 40% langeb tööstuse arvele; kutsub komisjoni üles konsulteerima kõikide osalistega, et teha ettepanek asjakohaste lahenduste kohta, mis ei moonuta konkurentsi;
Stresses that increases in carbon prices will lead to further increases in electricity costs; states that every €1 increase in the carbon price results in more than €2 billion in extra costs for society in the form of electricity charges, 40% of which is accounted for by industry; calls on the Commission to consult all parties involved, with a view to proposing appropriate solutions which do not distort competition;
· hindama liidusisese heidete vähendamise poliitika mõju tööhõivele, sh töövõimalustele, ja edendama teadlikkust vähese CO2-heite osas, energiaalast ümberõpet ja teadmiste täiendamist, samuti haridust ja koolitust eelkõige VKEde jaoks;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs;
· analüüsima, mil määral täidavad liikmesriigid kohustust kulutada vähemalt 50% enampakkumisest saadavatest tuludest vähendamis- ja kohandamismeetmetele ning vajadusel tegema meetmete ettepanekuid;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures and propose measures, if necessary;
· analüüsima ELi heitkoguste vähendamise eesmärkide suurendamisest tulenevat mõju liikmesriikide tasandil, nagu seda märgitakse keskkonnanõukogu 14. märtsi 2011. aasta järeldustes;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011;
· rahastan rahastama asjakohaselt Euroopa energiatehnoloogia strateegilist kava;
· provide proper financing for the SET-Plan;