natgillin/translations-raw huggingface dataset:
71. palub komisjonil anda tehnilist abi, mida on vaja struktuurifondide haldamisega tegelevate asutuste haldussuutlikkuse parandamiseks, ning kutsub liikmesriike üles andma nõu ja haldusabi, näiteks korraldades koolitusi ning abistades abitaotluste ja selgituste koostamisel, et romadel oleks lihtsam ettevõtlust ja tööhõivet toetavate Euroopa ja riiklike rahastamisprogrammide kohta teavet hankida ning asjakohaseid taotlusi esitada;
Calls on the Commission to offer the technical support needed to improve the administrative capacities of bodies involved in the administration of the Structural Funds, and calls on the Member States to provide advice and administrative assistance, e.g. by organising training and by helping with aid applications and explanations, to make it easier for Roma to obtain information concerning European and national funding programmes in support of entrepreneurship and employment and to submit the relevant applications;
73. on arvamusel, et romadele saab tagada parema tuleviku hariduse abil ning seega on väga oluline investeerida roma laste ja noorte haridusse; rõhutab, et hariduse saamine ei ole ainult õigus, vaid ka kohustus, ning avaldab toetust meetmetele, mille eesmärk on suurendada roma õpilaste kooliskäimist, muu hulgas nende perekondade aktiivse kaasamise kaudu;
Believes that a better future for the Roma people can be ensured through education and that investing in the education of Roma children and youth is therefore essential; emphasises that schooling is not only a right but also a duty and expresses its support for activities aimed at enhancing the participation of Roma students in schools, including via the active involvement of their families;
76. usub, et noorte romade jaoks tuleks paika panna toetusmehhanismid, nt stipendiumid ja juhendamiskord, et julgustada neid kooli lõpetama, kõrgharidust omandama ja kvalifikatsiooni täiendama;
Believes that support mechanisms such as scholarships and mentoring arrangements should be established for young Roma in order to inspire them not only to obtain diplomas but also to enrol in higher education and improve their qualifications;
79. peab väga oluliseks, et liikmesriigid soodustaksid romade integreerumist nende elukoha või riigi ühiskondlikku ja kultuuriellu, ning tagaksid nende pikaajalise osalemise ja esindatuse selles, muu hulgas ka kutsehariduse ja -koolituse edendamiseks kavandatud meetmete ning roma kogukonnale suunatud elukestva õppe programmide kaudu, võttes arvesse Euroopa erinevate roma rühmade kultuuripärandit ja eluviisi; rõhutab näiteks, et võiks pakkuda koolide personalile eriväljaõpet, soodustada roma õpetajate töölevõtmist, edendada tihedat koostööd roma perekondade ja organisatsioonidega ning pakkuda noortele pärast kooli lõpetamist tuge ja stipendiume; märgib, et see protsess peaks aktiivselt kaasama liikmesriikide kohalikud omavalitsused ning saatma mittetulundussektorile signaali, et nende tegevuse hulgas peaks olema programmid romade ühiskonda integreerimiseks;
Stresses that it is crucial that the Member States promote the integration of Roma into the community and cultural life of the places and countries in which they live, and ensure their long-term participation and representation therein, including through measures designed to promote vocational education and training (VET) and lifelong learning programmes aimed at the Roma community, taking into account the cultural heritage and way of life of the various Roma groups in Europe; points out, for instance, that efforts could be made to offer special training for school staff, to promote the hiring of Roma schoolteachers, to foster close cooperation with Roma families and organisations and to provide after-school support and scholarships; notes that this process should actively involve local authorities in the Member States and send a signal to the non-profit sector that its activities should include programmes designed to integrate Roma people into society;
81. on arvamusel, et kohalikud omavalitsused peaksid vastutama koolisüsteemist enne kohustusliku hariduse omandamist välja langenud õpilaste taasintegreerimise eest; märgib, et selleks peavad haridusasutused kohalikke omavalitsusi koolist lahkujatest teavitama;
Believes that local governments must take responsibility for reintegrating students who drop out of the school system before reaching the age at which education ceases to be compulsory; notes that, to this end, educational institutions must provide local governments with information about school-leavers;
84. kutsub komisjoni üles toetama algatusi, mis on osutunud tõhusaks eraldatuse vältimisel ja milles seatakse esikohale kaasavad projektid, mis edendavad edusamme hariduses ja milles osalevad roma pered;
Calls on the Commission to support initiatives which have proved effective in preventing any form of segregation and prioritise inclusive projects that promote educational success and involve the participation of Roma families;
86. rõhutab, et vähene osalus, sage puudumine ja vähesed haridusalased saavutused koolides võivad viidata sellele, et õpilased ja vanemad ei ole kooli tähtsusest alati teadlikud; muude asjakohaste tegurite hulgas võivad olla ebapiisavad ressursid, terviseprobleemid, kvaliteetse hariduse puudumine elukohas, vastuvõetava koolitranspordi puudumine, elamine mitterahuldavates tingimustes või riietus, mis muudab kooliskäimise võimatuks, tõrjuv koolikliima või segregeeritud koolid, mis ei anna piisavat ettevalmistust konkureerimiseks tööturul; rõhutab seetõttu, kui tähtsad on meetmed roma õpilaste kooliskäimise edendamiseks ning õpilaste vanemate, roma kogukonna ja kõikide huvirühmadega peetav pidev dialoog hariduse teemal;
Emphasises that low school attendance, high absenteeism rates and low educational achievement may indicate that pupils and parents are not always aware of the importance of school; other relevant factors may include insufficient resources, health problems, lack of quality education on site or of accessible transportation to school, substandard housing and clothing that make school attendance impossible, a non-inclusive school climate and segregated schools that fail to provide adequate preparation with a view to competitiveness on the job market; underlines, therefore, the importance of action aimed at promoting school participation by Roma students and of ongoing, regular dialogue on educational matters with those students’ families, the Roma community and all stakeholders;
90. rõhutab liikuvus-, elukestva õppe, kutseõppe- ja täiendusõppeprogrammide tähtsust roma noorte ja täiskasvanute kaasamisel ja nende tööturule sisenemise võimaluste suurendamisel;
Stresses the importance of mobility, lifelong learning, vocational training and continuing training programmes with a view to ensuring the inclusion of young people and adults from Roma communities and enhancing their potential to enter the employment market;
Päritav viletsus ja vaesuse getostumine
Hereditary deprivation and the ghettoisation of poverty
Vaesuse olemus on Kesk- ja Kagu-Euroopas, kus elab enamik Euroopa romadest, viimase kahe aastakümne jooksul põhjalikult muutunud.
The nature of poverty has changed dramatically in the past two decades in Central and Southeast Europe where the majority of European Roma live.
Ummikusse viinud plaanimajandusele, kommunismi kokkuvarisemisele ja riikide majanduse ümberkujundamisele järgnenud majandusliku vapustuse tõttu langes enamik romasid – nagu ka osa tööealisest põliselanikkonnast - järsult tööturult välja ning hakkas järk-järgult ühiskonnast eemalduma.
Due to the cul-de-sac nature of planned economies, the elementary economic concussions following the collapse of communism and the re-structuring of national economies, most Roma - along with their companions of majority origin - suddenly fell out of the labour market and started gradually sliding out of society.
Kuna nende traditsioonilised kogukonnad lagunesid ning sotsiaalne liikuvus oli tõkestatud, sai romadest ühiskonna eraldatuim rühm, mis seetõttu riikide majandustegevusest peaaegu täielikult välja lülitati.
With their traditional communities disrupted and at the same time being blocked from social mobility, Roma became the most excluded subgroup of society and therefore almost completely disconnected from national economies
Demograafiline dünamism
Demographic dynamism
Võrreldes sarnaselt tõrjutud enamusega, eristab romasid kindlad majanduslikud tagajärjed: demograafiline dünamism.
Compared to similarly excluded majority communities, there is a distinctive attribute of Roma population with emphatic economic consequences: demographic dynamism.
Romasid ja ülejäänud rahvastikku iseloomustab vastupidine demograafiline areng: kui suurem osa ühiskonnast vananeb kiiresti, siis romade osakaal suureneb kiiresti.
Roma and non-Roma populations move along reverse demographic trends: while the majority society ages rapidly, the proportion of Roma is quickly increasing.
Näiteks Ungaris, kus romad moodustavad hinnanguliselt 6–8% kogurahvastikust, on mõningate hinnangute järgi iga viies-kuues vastsündinu roma ja 2050. aastaks ületab romade suhtarv 50% tööealisest elanikkonnast.
In Hungary for example, while Roma at present constitute an estimated 6-8% of the total population, according to some estimations every 5th-6th newborn baby is Roma and the ratio of Roma within the economically active population will exceed 50% by 2050
Kaasamise eelised
The benefits of inclusion
Romade kaasamine on pikemas perspektiivis vajalik ja majanduslikult tulus investeering: 20–30 aasta jooksul on odavam romasid integreerida, kui säilitada nende mitterahuldavaid sotsiaalmajanduslikke tingimusi.
The inclusion of Roma is a necessary and financially profitable investment in the long run: on a scale of a 20-30 years period it is cheaper to integrate Roma than to sustain their substandard socio-economic conditions.
Kui romade tööhõive määr tõsta üldisele tasemele, suureneks üldise tööhõive määr 5–10%, sõltuvalt romade osakaalust riigi rahvastikus.
If the employment rate of Roma could be raised to that of the majority, the overall rate of employment would be increased with 5% to 10% depending on the proportion of Roma population.
Arvestades selle mõju SKP kasvule, võib see põhjustada kõikide näitajate olulist paranemist, mis põhinevad SKP protsendimääral inimese kohta.
Taking into account its affect on the growth of GDP, it would trigger a substantial improvement in all the indicators based on the percentage of GDP per capita.
Standardsete majandusmudelite järgi, nagu seda on näiteks Maailmapanga mudel
According to standard economic models - like that of the World Bank
de Laat , Joost ed.
de Laat , Joost ed.
2010 „Romade tõrjutuse majanduslikud kulud“ (Economic costs of Roma exclusion.)
2010 Economic costs of Roma exclusion.
Maailmapank. , tuleb majanduskasvu hõlbustamiseks vältimatult suurendada tööturul osalemise määra ning see eeldab eriti nende kaasamist, kes on majanduslikult aktiivses eas, aga on töötud.
World Bank - increasing labour market participation is indispensable for facilitating economic growth and especially requires the participation of those who are at an economically active age but are unemployed.
Romade osakaal üle 50-aastaste seas on Euroopa keskmisest üldiselt madalam, samal ajal on see aga alla 30-aastaste seas oluliselt kõrgem.
The proportion of Roma over 50 years of age is generally lower than the European average while that of those below 30 is far higher.
Seega moodustavad romad olulise ja üha kasvava osa tööhõive suurendamiseks vajalikest vahenditest ning võiksid tuua kaasa riikide SKP-de 4–6 % suurenemise.
Roma therefore comprise a significant and permanently growing percentage of the necessary resource for the increase of labour market participation and could trigger a 4-6 % growth of national GDPs.
Tõrjutuse maksumus
The costs of exclusion
Kui riigid romade kaasamist esikohale ei sea, raiskavad nad märkimisväärse osa oma finantsvaradest, rääkimata sotsiaaltoetustest.
By not prioritizing Roma inclusion, Member States are wasting a significant amount of financial asset, let alone social benefits.
Kahju on järgmine:
Losses include:
o SKP puudujäägist tingitud kaudsed kulud – sotsiaalse tõrjutuse tulemusel ei osale romad sisemajanduses;
o The indirect cost of lost GDP - as a result of social exclusion unemployed Roma fail to produce any domestic product,
o sotsiaalabi ja hoolekandetoetused, samuti ka sotsiaal- ja ravikindlustus, mille riik tagab vaesuses elavatele inimestele;
o Social assistance and welfare benefits as well as the social and healthcare insurance provided by the state to those in poverty,
o suuremad tervishoiukulud mitterahuldavate elamistingimuste tõttu;
o Higher health costs due to substandard living conditions,
o asjatud hariduskulutused – kulutused eraldatud ja/või madala tasemega koolidele, mis ei paku kvaliteetset haridust, on asjatud;
o Wasted education expenditure - the cost of segregated and/or low standard schools that fail to provide quality education is wasted money,
o lisakulutused turvalisuse tagamiseks sotsiaal-majanduslikest raskustest tuleneva suurema kuritegevuse tõttu;
o Extra safety costs, due to higher crime rates caused by socio-economic deprivation;
o sotsiaalhoolekandekulude järelevalve administratiivkulud.
o Administrative costs of supervising the flow of welfare expenditure
Lühidalt, on oluline mõista, et romade kaasamine ei ole ainult kohustus inimõiguste pärast, vaid ka majanduslik vajadus, ning see ei ole ainult moraalne vajadus, vaid ka kõikide liikmesriikide kindel majanduslik huvi.
In brief, it is important to realise that the inclusion of Roma is not merely an obligation in terms of human rights, but also an economic necessity, and not only is it a moral imperative, but also the strict financial interest of all the Member States.
Diskrimineerimiskeeldu käsitlevate õigusaktide ja poliitika täiendamine
Complementing non-discrimination legislation and policies
Diskrimineerimiskeeluga seoses on palju saavutada, võttes arvesse laialt levinud mustlaste vastasust ning selliste kehtivate eeskirjade ebapiisavat rakendamist, mis ei katagi teatavaid valdkondi, nagu mitmekordne diskrimineerimine, või nad osutuvad rakendamise käigus ebapiisavaks.
There is a lot to achieve regarding non-discrimination, considering the widespread anti-gypsyism and the insufficient implementation of existing regulations, which either don’t cover certain areas - such as multiple discrimination - or they prove to be inadequate when implemented.
Raportöör väidab siiski, et isegi kui oleks saanud kaotada diskrimineerimise etnilise päritolu alusel (nagu see on määratletud ELi direktiivides 2000/43 ja 2000/78), jääks ikkagi alles enamike romade sotsiaal-majanduslik tõrjutus, kuna seda põhjustavad paljud omavahel seotud tegurid (näiteks geograafiliselt ebasoodne elukoht, ebapiisav haridus või paljusid väheste oskustega töölisi vajava plaanimajanduse kokkukukkumine) ning tihti ka füüsilised tõkked (näiteks kättesaadavate töökohtade kaugus, transpordi ja taristu puudumine).
The rapporteur argues however, that even if ethnicity based discrimination - as defined in EU Directives 2000/43 and 2000/78 - could be eliminated before now, the socio-economic exclusion of most Roma would still remain, given the multiplicity of interconnected factors generating it, (e.g. geographic disadvantages, deficient education, or the collapse of centrally planned economies attracting a multitude of low skilled labour force) and the often physical barriers (e.g. the distance of accessible workplaces, lack of transportation and infrastructure).
Kuigi diskrimineerimisvastased meetmed ja rassismivastane võitlus on hädavajalikud, ei piisa sellest, et jagu saada romade ajaloolisest mahajäämusest.
Hence anti-discrimination measures and fighting racism are - although indispensable - by themselves not enough to overcome the historic lag of Roma
De Schutter , O. and Verstichel , A. 2005 “Euroopa Liidu roll romade integreerimisel” ( The Role of the Union in Integrating the Roma ): Olevik ja võimalik tulevik, European Diversity and Autonomy Papers, EDAP 2/2005.
De Schutter , O. and Verstichel , A. 2005 The Role of the Union in Integrating the Roma: Present and Possible Future in European Diversity and Autonomy Papers EDAP 2/2005 .
Sotsiaal-majanduslik kaasatus on põhiõiguste küsimus
Socio-economic inclusion as a matter of human rights
Raportöör on arvamusel, et strateegia, mille eesmärk on kaotada romade sotsiaal-majanduslik tõrjutus, ei ole kompromissiks mittediskrimineerimist käsitlevatele õigusaktidele ja poliitikale, vaid hoopis täiendab neid.
The rapporteur believes that the strategy aiming the socio-economic inclusion of Roma will not compromise but rather complement non-discrimination laws and policies.
Pealegi, kui arvestada romade tõrjutuse ulatust, on üldine kaasamine oma olemuselt inimõiguste küsimus.
Moreover, given the extent of exclusion, the overall inclusion of Roma is essentially an issue of human rights.
Arvestatav hulk Euroopa romadest peab leppima niivõrd alaväärsete tingimustega – nad on peaaegu täielikult majandusest eraldatud, mille tulemusel nad on kõrvale jäetud põhilistest inimõigustest – , et sotsiaalse kaasatuse edendamist ei saa vaadelda üldise poliitika parandamise seisukohast, vaid sellesse tuleb suhtuda kui inimõiguste ja põhiseadusest tulenevate õiguste teostamise suurima lünga kõrvaldamisse Euroopas.
A significant proportion of European Roma face such substandard conditions - almost totally disconnected from the economy, resulting in their exclusion from basic human rights - that fostering social inclusion cannot be viewed within the frameworks of general policy rectifications, but must be handled as bridging one of the hugest gap in the fulfilment of constitutional and human rights in Europe.
ELi tasandil tehtavates pingutustes Euroopa romade vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse leevendamise nimel tuleks seetõttu peatähelepanu pöörata teise ja kolmanda põlvkonna inimõiguste teostamisele ning edendamisele, et täiendada õiguslikult täitmisele pööratavaid esimese põlvkonna inimõigusi, nt õigusi, mis on seotud inimväärikuse, poliitiliste ja muude isikuõigustega.
The EU-level effort to alleviate the poverty and social exclusion of European Roma must therefore place its primary emphasis on the fulfilment and promotion of second and third generational human rights to replenish the legally enforceable first generation of human rights, e.g. rights connected to human dignity, political rights and further rights of the person.
Pehme õigus kui vaheaste
Transcending soft law
Suurem osa romasid toetavaid ELi meetmeid, nagu resolutsioonid, raportid, deklaratsioonid, järeldused ja teatised, kuuluvad pehme õiguse kategooriasse, moodustavad õigusliku nn eikellegimaa mitteõiguse ja objektiivse õiguse vahel.
Most EU actions in favour of Roma - resolutions, reports, declarations, conclusions and communications - belong to the category of soft law, constituting a legal ‘grey zone’ between non-law and positive law
Viimaste aastate jooksul on töötatud välja mitu rahvusvahelist algatust, mis sisaldavad häid ettepanekuid ja edumeelseid ideid, kuid tulemused on küsitavad, mis viitab sellele, et romade sotsiaalset kaasatust ei saa edendada vaid pehme õigusega.
Several international initiatives have been developed in the last few years, with good proposals and progressive ideas, but the result is at least doubtful pointing to the fact that soft law alone is deficient in fostering the social inclusion of Roma.
Raportööri arvates saab neist algatustest eelkõige järeldada, et ilusad poliitilised loosungid ei saa tegelikkuseks ilma kindla õiglusliku aluse, rahalise toetuse ja stiimuliteta ning ELi mehhanismita, mille abil koordineerida sidusrühmade (alates kohalikest omavalitsusest lõpetades nõukoguga) meetmeid, kasutades mitmetasandilise juhtimise eeliseid.
The rapporteur believes that the primary conclusion from these initiatives is that rotund political slogans will never become reality without a proper legal basis, financial support and incentives, as well as an EU mechanism to coordinate the actions of stakeholders ranging from local governments to the Council, harnessing the advantages of multi-level governance.
Romade kaasatust käsitlevat ELi strateegiat saab rakendada sel juhul, kui see tugineb Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu toimimise lepingus määratletud ülesannetele, eesmärkidele, põhimõtetele ja vahenditele ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartale (vt volitusi) ning jagatud pädevustele ja toetavatele, koordineeritud ja täiendavatele Euroopa Liidu meetmetele.
On grounds of the tasks, objectives, principles and instruments defined by the Treaty on European Union and the Treaty on the Functioning of the European Union as well as the Charter of Fundamental Rights of the European Union (see citations) and based on the shared competences as well as the supporting, coordinating and complementary actions of the Union, the EU Strategy on Roma inclusion can come into existence.
Selgesõnaline, kuid mitte välistav eesmärgiseade
Explicit but not exclusive targeting
Kuna diskrimineerimine etnilise päritolu alusel on ainult üks, kuid peamine Euroopa romade sotsiaal-majanduslikke raskuste teguritest, nagu madal kvalifikatsioon ja territoriaalne tõrjutus, tuleb sellest järeldada, et tõrjutuse probleemi saab kõige paremini lahendada, kui romasid ei käsitleta etnilise rühmana, vaid majandusliku sihtrühmana.
Since ethnicity-based discrimination is only one - although cardinal - factor determining the socio-economic deprivation of European Roma - such as low qualification and territorial exclusion -, it follows, that the exclusion can be best grasped by reckoning them not as an ethnic group, but as an economic target audience.
Vastavalt romade kaasamise ühistele põhimõtetele nr 2 ja 4, milles nimetatakse nii „selgesõnalist, kuid mitte välistavate eesmärkide seadmist” kui ka „integreerimise eesmärki”, tuleb ELi strateegias keskenduda sotsiaalselt tõrjutud romade ühistele majanduslikele tunnustele, selle asemel et üritada lahendada kõiki sotsiaalseid probleeme, mille all kannatavad Euroopa romade tähelepanuväärselt mitmekesise kogukonna erinevad rühmad.
In line with Principle No 2 and No 4 of the Common Basic Principles on Roma Inclusion declaring ‘ explicit but not exclusive targeting ’ as well as ‘ aiming for the mainstream ’ the strategy must focus on these common economic features of socially excluded Roma instead of trying to address all the social issues that any single group of the remarkably heterogeneous European Roma population suffers from.
Hoolimata sellistest riigile või piirkonnale omastest probleemidest nagu rändlejatele mõeldud peatuspaikade olemasolu või isikuttõendavate dokumentide puudumine mõnes riigis, on sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused ning romade endi vajadused kõikides riikides äärmiselt sarnased.
Notwithstanding such country or region-specific issues as the availability of halting sites for travellers or the lack of personal documentation in some countries, the social and economic conditions and the demands of Roma communities themselves are extremely similar in all countries.
Tõrjutuse territoriaalsus
Facing the territoriality of exclusion
Romade tõrjutuse silmatorkav element on marginaliseerimise territoriaalne mõõde.
A conspicuous feature of Roma exclusion is the territorial dimension marginalization.
Sotsiaalsete probleemide piirkondlik jaotus ei ole liikmesriikides ühtlane, vaid vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on koondunud vähearenenud mikropiirkondadesse, kus paljudes uutes liikmesriikides elavad põhiliselt romad.
The geographic distribution of social disadvantages is not uniform throughout the Member States, but poverty and social exclusion is concentrated in underdeveloped micro-regions, which in many of the new Member States are predominantly inhabited by Roma.
See tõrjutuse aspekt on praegu statistiliselt „nähtamatu“, kuna analüüside, otsuste tegemise ja planeerimise ulatus on praegu liiga lai, et määrata täpselt kindlaks kriisikohad kõige kaugemates piirkondades või mahajäänud mikropiirkondades.
This aspect of exclusion is currently ‘statistically invisible’, since the scope of analysis, decision making and planning is too wide to locate these crisis spots emerging in peripheral intra-regional areas or in lagging behind micro-regions.