natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Niisugused menetlused võib lõpetada poolte kokkuleppel või kui see pole võimalik, siis Euroopa Kohtu otsusega, millega võib edasise menetluse käigus kaasneda trahv asjaomasele liikmesriigile.
Such proceedings may be brought to a close by an amicable solution or, should this prove impossible, by a judgment of the Court of Justice, which, in further proceedings, may impose a penalty payment on the Member State concerned.
Nagu parlament on mitmel korral osutanud, on komisjonile, parlamendile ja Euroopa ombudsmanile kaebuste esitamise võimalus samuti oluline, kuna see aitab tõsta ELi kodanike teadlikkust sellest, et nad kuuluvad õigusnormidel põhinevasse ühendusse.
As Parliament has pointed out on many occasions, the ability to lodge complaints with the Commission, Parliament and the European Ombudsman is also important in that it helps build an awareness among EU citizens of belonging to a community based on the rule of law.
See on eriti oluline seoses avalikkuse piiratud juurdepääsuga ELi õigussüsteemile, mis on tingitud rangetest vastuvõetavuse kriteeriumidest Euroopa Ühenduste Kohtus arutlusele võetavate juhtumite kohta, mille esitavad üksikisikud.
This is particularly important in view of the public's limited access to the EU justice system resulting from the stringent admissibility requirements for cases brought before the CJEC by individuals.
Samal ajal on parlament oma varasemates resolutsioonides ühenduse õiguse järelevalve kohta ja eriti 21. veebruaril 2008. aastal vastu võetud Monica Frassoni raportil põhinevas resolutsioonis väljendanud muret nii kodanike poolt komisjonile esitatud kaebuste registreerimise läbipaistmatu menetluse pärast kui ka Euroopa Ühenduste Kohtu otsustel põhinevate menetluste kestuse pärast, millega kohustatakse liikmesriike ühenduse õigust nõuetekohaselt rakendama.
At the same time, in its earlier resolutions on the monitoring of Community law, with particular reference to that adopted on 21 February 2008 on the basis of a report by Monica Frassoni, Parliament has expressed concern both at the non-transparent procedure for the registration of complaints submitted by citizens to the Commission and at the duration of proceedings to oblige Member States properly to implement Community law by means of a CJEC judgment.
Seoses ülalmainituga on parlament tervitanud komisjoni teatist pealkirjaga „Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine” ( KOM(2007)0502 ) ning komisjoni väljendatud kavatsust parandada olemasolevaid töömeetodeid eesmärgiga määratleda prioriteedid ja kiirendada kehtivate menetluste läbiviimist ja juhtimist.
In connection with the above, Parliament has welcomed the Commission communication entitled 'A Europe of results – Applying Community law' ( COM(2007)0502 ) and the Commission's stated intention to improve current working methods with the aim of prioritising and accelerating the handling and management of existing proceedings.
15. aprillil 2008. aastal algatatud 15 liikmesriiki hõlmava pilootprojekti kohta, mille eesmärgiks on katsetada uusi töömeetodeid, tuleks esimese aasta lõpuks läbi viia esialgne hindamine.
The pilot project involving 15 Member States that was launched on 15 April 2008 with a view to testing out new working methods should be the subject of an initial assessment at the end of the first year.
Ombudsmani aastaaruandest nähtub, et 2006. aastal püsis ombudsmanile esitatud kaebuste arv stabiilsena (3 830), nagu ka petitsioonikomisjonile esitatud petitsioonide arv (1 016).
The Ombudsman's annual report shows that in 2006 the number of complaints lodged with the Ombudsman remained stable (3 830), as did the number of petitions submitted to the Committee on Petitions (1 016).
Mõlemal juhul oli nende juhtumite osakaal, mis jäid väljapoole asjaomast pädevust, jällegi äärmiselt kõrge (75 % ombudsmani puhul ja 30 % petitsioonikomisjoni puhul), demonstreerides seega jätkuvat vajadust teavitada ELi kodanikke piisavalt ELi õigusaktidest ja poliitikatest ning institutsioonide kohustustest.
In both cases, the percentage of complaints deemed to be outside the relevant remit was once again extremely high (75% in the case of the Ombudsman and 30% in the case of the Committee on Petitions), thus illustrating the continuing need for EU citizens to be properly informed of EU laws and policies and the responsibilities of the individual institutions.
Seoses nii komisjonile kui parlamendile esitatud suure hulga petitsioonidega on nende kahe institutsiooni tegevuse koordineerimine selles valdkonnas eriti oluline.
In view of the significant number of petitions addressed to both the Commission and Parliament, coordination of the activities of the two institutions in this area is particularly important.
Kuna petitsioonikomisjon rajaneb muu hulgas komisjoni poolt läbiviidaval uurimisel ühenduse õiguse rikkumiste kohta, jäävad komisjoni soovitused oluliseks vahendiks selle tagamisel, et petitsioonides tõstatatud küsimustele antud vastused on võimalikult täpsed.
Given that the Committee on Petitions relies on, among other things, the Commission's investigations into potential infringements of Community law, the Commission's recommendations remain an important means of ensuring that the answers given on the issues raised by petitions are as accurate as possible.
Samamoodi on soovitatav, et need vastused oleksid üksikasjalikud, minnes kaugemale liikmesriikide esitatud vastuste piiridest ning lisaks sellele osutaksid näiteks sõltumatute uurimiste tulemustele, kajastamaks kaalukamat lähenemisviisi konkreetsetele tõstatatud küsimustele.
Accordingly, it is advisable for those answers to be detailed, to go beyond the bounds of the replies submitted by the Member States and, furthermore, to draw on, for example, the findings of independent investigations, in order to reflect a more cogent approach to the individual issues raised.
Kuna 2006. aastal, nagu ka varasematel aastatel, puudutas 70 % ombudsmani algatatud uurimistest komisjoni, on äärmiselt oluline, et ombudsman teeks komisjoniga koostööd eesmärgiga tagada, et viimane kohaldab hea haldustava aluspõhimõtteid ning teeb parandusi valdkondades, mida ombudsmani uurimised kõige sagedamini puudutavad.
Given that in 2006, as in previous years, 70% of the inquiries opened by the Ombudsman concerned the Commission, it is extremely important for the Ombudsman to cooperate with the Commission with a view to ensuring that the latter applies the fundamental principles of good administration and makes improvements in the areas that are most often the subject of Ombudsman inquiries.
Raport ühenduse õiguse järelevalve kohta 2006. aastal
Report on the monitoring of Community law in 2006
Komisjoni algatatud rikkumismenetluste üldarv vähenes pisut: 2 653 menetluselt 2005. aastal 2 518 menetlusele 2006. aastal.
The overall number of infringement proceedings initiated by the Commission fell slightly from 2 653 in 2005 to 2 518 in 2006.
2006. aasta 31. detsembri seisuga oli 2 518 registreeritud juhtumist menetluses 1 642.
By 31 December 2006, 1 642 of the 2 518 cases registered were still ongoing.
Ka registreeritud kaebuste arv vähenes 2005. aasta 1 154 kaebusega võrreldes veidi – 1 049-le.
There was also a slight decrease in the number of complaints registered, from 1 154 in 2005 to 1 049.
2006. aastal tuvastati ligikaudu 41,7 % rikkumistest kaebuste alusel.
Complaints accounted for 41.7% of the total infringements detected in 2006.
Komisjoni enda uurimiste põhjal algatatud menetluste hulk suurenes 433 menetluselt 2005. aastal 565 menetluseni 2006. aastal (24 %) 25 liikmesriigi kohta.
The number of infringement proceedings initiated by the Commission on the basis of its own investigations rose from 433 in 2005 to 565 in 2006 (i.e. by 24%) for the EU-25.
25 liikmesriigi peale kokku on ülevõtmise meetmetest teatamata jätmise tõttu algatatud menetluste hulk võrreldes 2005. aastaga vähenenud 16 % – 1 079 menetluselt 904 menetlusele.
In respect of the EU-25, the number of proceedings for failure to notify transposing measures decreased by 16% with respect to 2005, from 1 079 to 904 cases.
Seda võib osaliselt seletada kahe asjaoluga: direktiivide arv, mille ülevõtmise tähtaeg lõppes aasta jooksul, vähenes võrreldes 2005. aastaga 123-lt 108-le, ning liikmesriigid on ülevõtmisest teatanud õigeaegsemalt.
This is partly explained by two factors: (1) a reduction in the number of directives with a deadline for the year from 123 in 2005 to 108; and (2) prompter notification by Member States.
Rikkumisjuhtumite menetlemise aeg kõikide menetluste puhul ajavahemikus 1999–2005 alates rikkumise registreerimisest nimetatud ajavahemikus kuni hetkeni, mil EÜ asutamislepingu artikli 226 kohaselt saadetakse välja kiri pöördumisega Euroopa Kohtu poole, on võrreldes ajavahemiku 1999–2002 keskmise 24 kuuga langenud 20,5 kuule.
The average time taken to process all the infringements in the period 1999-2005, from registration of the case within the specified time limit to the sending of the letter of referral to the Court of Justice under Article 226 of the ECT was 20.5 months, compared with 24 months for the period 1999-2002.
Diskrimineerimise vastane võitlus Euroopa Liidus
Combating discrimination within the European Union
Euroopa Ühenduste asutamislepingu artikliga 12 (millega keelatakse diskrimineerimine kodakondsuse alusel) ja artikliga 13 (millega keelatakse diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel) seatud mittediskrimineerimise põhimõte on üks Euroopa integratsiooniprotsessi nurgakivi.
The principle of non-discrimination established in Article 12 (prohibiting discrimination on grounds of nationality) and Article 13 (prohibiting discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation) of the ECT is one of the cornerstones of the European integration process.
See on samuti otseselt seotud inimeste, teenuste, kaupade ja kapitali vaba liikumise põhimõttega.
It is also directly connected with the principle of the free movement of persons, services, goods and capital.
Maastrichti lepinguga (EÜ asutamislepingu artikkel 17) loodud ELi kodakondsus tagab kodanikele arvukad õigused (õigus liikuda vabalt liikmesriikide territooriumil, hääletada ja kandideerida kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel, saada diplomaatilist kaitset väljaspool ELi piire ning suhelda ELi institutsioonidega, mis hõlmab õigust esitada Euroopa Parlamendile petitsioone) ja ELi institutsioonid tagavad need õigused.
EU citizenship, as established in the Maastricht Treaty (Article 17 of the ECT), guarantees citizens a number of rights (right to move freely within the territory of the Member States, to vote and stand as a candidate in local and European Parliament elections, to diplomatic protection outside EU borders, and to correspond with the EU institutions, which includes the right to petition the European Parliament), and the EU institutions stand as guarantors of those rights.
Euroopa Kohtu kohtupraktika analüüs näitab, et kodakondsuse kontseptsioon laiendab oluliselt mittediskrimineerimise põhimõtte rakendusala.
An analysis of Court of Justice case law shows that the concept of citizenship significantly broadens the scope of the principle of non-discrimination.
Traditsiooniliselt on ühenduse õigusega keelatud liikmesriikidel kohelda mittekodanikke halvemini kui oma kodanikke.
Traditionally, Community law has forbidden any Member State to treat non-nationals less favourably than its own citizens.
Nüüd ei või liikmesriik kohelda ühtki oma kodanikku, kes on kasutanud oma asutamislepingust tulenevaid õigusi, halvemini kui neid, kes seda teinud ei ole (vt kohtuasi C-520/04, Turpeinen, ja kohtuasi C-192/05, Tas-Hagen ja Tas).
Now, Member States may not treat their own citizens who have taken advantage of the rights guaranteed by the Treaty less favourably than those who have not (see, inter alia, Case C-520/04, Turpeinen, and Case C-192/05, Tas-Hagen and Tas).
Liikmesriigid on kohustatud tagama kodanikele nende ELi kodaniku staatusest tulenevad õigused.
Member States are obliged to guarantee citizens the rights deriving from their status as EU citizens.
Enne Euroopa Parlamendi valimisi tuleb eelkõige rõhutada õigust nendest valimistest osa võtta.
In the run-up to the EP elections, particular emphasis needs to be placed on the right to take part in those elections.
· ELi kodanike õigus vabalt liikuda
· EU citizens' right to freedom of movement
Direktiivi 2004/38/EÜ, millega laiendati Euroopa Liidu kodanike liikmesriikide territooriumil vabalt liikumise põhimõtte rakendusala, ülevõtmise tähtaeg oli 2006. aastal.
The time period for transposition of Directive 2004/38/EC, which extends the scope of the principle of freedom of movement for EU citizens within the territory of the Member States expired in 2006.
Erinevalt varasematest direktiividest isikute vaba liikumise kohta, mis olid rakendusalalt sektorikesksed, seab direktiiv 2004/38/EÜ paika valdkondadevahelised sätted, mis kehtivad ELi kodanike ja nende pereliikmete kohta.
Unlike previous directives on the free movement of persons, which were sectoral in scope, Directive 2004/38/EC lays down cross-cutting provisions applying to EU citizens and members of their families.
Komisjoni edastatud teabe kohaselt on paljudes liikmesriikides kerkinud esile probleemid seoses riikide ülevõtmise meetmetest teatamisega ja nende meetmete kvaliteediga.
According to the information supplied by the Commission, problems have arisen in many Member States in connection with the notification of national transposing measures and the quality of those measures.
Tänaseks on enamik liikmesriike esimese kohustuse täitnud.
To date, most Member States have complied with the former obligation.
19. märtsil 2008. aastal esitas komisjon Euroopa Ühenduste Kohtule hagi Ühendkuningriigi vastu riigi rakendusmeetmetest teatamata jätmise pärast.
On 19 March 2008 the Commission brought a case against the UK before the CJEC for failing to notify national implementing measures.
Lisaks uurib komisjon praegu Malta ja Itaalia võetud ülevõtmise meetmete kvaliteeti.
The Commission is currently also looking into the quality of transposing measures adopted by Malta and Italy.
Lisaks saab parlament regulaarselt petitsioone, kus kaevatakse direktiivide sätete rikkumise üle liikmesriikide poolt.
Furthermore, Parliament regularly receives petitions complaining of infringements of the directive's provisions by Member States.
Näiteks sai petitsioonikomisjon 2006. aasta novembris avalduse Ühendkuningriigi kodanikult, kes kaebas, et Ühendkuningriigi valitsus rikkus oma tegevusega direktiivi.
For instance, in November 2006 the Committee on Petitions received a petition from a UK national, complaining that the UK Government was acting in breach of the directive.
Ühendkuningriigi ametiasutused nõudsid, et hageja abikaasa, kes oli kolmanda riigi kodanik ja kellel oli alaline elamisluba Belgias, hangiks viisa, mis tundus olevat vastuolus direktiivi 2004/38/EÜ sätetega.
The UK authorities were demanding that the petitioner's wife, a third-country national with the right of permanent residence in Belgium, obtain a visa, which appeared to be contrary to the provisions of Directive 2004/38/EC.
Kaebus edastati komisjonile, kes nõudis Ühendkuningriigi valitsuselt selgitust.
The complaint was forwarded to the Commission, which requested clarifications from the UK Government.
Parlamenti ei ole veel kõnealuse selgitusnõude tulemusest teavitatud.
Parliament has yet to be notified of the outcome of that request for clarification.
Seetõttu on ilmselt olemas kaalukad põhjused selleks, et komisjon koostaks aruande direktiivi rakendamise kohta, nagu ta 2008. aastal oma sõnade järgi kavatseb teha.
There would therefore appear to be good reason for the Commission to draw up a report on implementation of the directive, as it has stated that it will do in 2008.
· diskrimineerimine rassilise päritolu alusel ja diskrimineerimine töökohal
· discrimination on grounds of racial origin and discrimination at work
2006. aastal sai komisjon 57 tööhõivega seotud uut kaebust.
In 2006 the Commission received 57 new employment-related complaints.
Teatud hulgas kaebustes väideti, et asutamislepingu artikleid ja/või teisese õiguse aktidega kehtestatud põhimõtteid (nt määruste sätteid) seoses sotsiaalkindlustusega ja töötajate vaba liikumisega on valesti kohaldatud.
A certain number of the complaints alleged that Treaty articles and/or principles laid down in secondary legislation (i.e. provisions in regulations) concerning social security and the free movement of workers had been wrongly applied.
Muud käsitlesid ühenduse õiguse rikkumisi seoses tööhõivega ning tervishoiu ja ohutusega töökohal.
Others covered infringements of Community law on employment and health and safety at the workplace.
Rassilist võrdsust käsitlev direktiiv (direktiiv 2000/43/EÜ) ja direktiiv, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel (direktiiv 2000/78/EÜ) nõuavad, et liikmesriigid kehtestaksid õigusliku raamistiku, millega keelatakse diskrimineerimine rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel ja rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte.
The directive on racial equality (Directive 2000/43/EC) and the directive on equal treatment in employment (Directive 2000/78/EC) require Member States to enact framework legislation prohibiting discrimination on grounds of racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation and implementing the principle of equal treatment.
Direktiivid võimaldavad kõigile ELi kodanikele, kaasa arvatud ELi kodakondsust mitte omavatele kodanikele, kaitset diskrimineerimise eest töö saamisel, kutsealale pääsemisel ja kutsehariduses.
The directives afford protection to all EU residents, including non-EU nationals, against discrimination in employment, occupation and professional training.
Mõlemad direktiivid võeti vastu 2000. aastal ja on uuenduslikud selles mõttes, et nad kohustavad liikmesriike muu hulgas looma organit eesmärgiga edendada kõigi isikute võrdset kohtlemist ilma rassil või etnilisel päritolul põhineva diskrimineerimiseta.
Both directives were adopted in 2000 and are innovative in that they oblige the Member States to, among other things, set up a body for the promotion of equal treatment of all persons without discrimination on the grounds of racial or ethnic origin.
Kuigi direktiivide rakendamise tähtaeg oli 2003. aastal, ei ole mõned liikmesriigid neid sätteid veel riiklikesse õigusaktidesse üle võtnud.
Although the deadline for implementation of the directives expired in 2003, some Member States have yet to transpose their provisions into national law.
2006. aasta veebruaris algatas komisjon rikkumismenetluse rassilise võrdsuse direktiivi (direktiiv 2000/43/EÜ) sätete mitte järgimise kohta riigi õigusaktides 15 liikmesriigist 11 suhtes ning sama aasta juunis algatas komisjon menetlused kümne uue liikmesriigi suhtes.
In February 2006 the Commission initiated infringement proceedings for non-compliance of national legislation with the provisions of the directive on racial equality (Directive 2000/43/EC) against 11 of the EU-15 Member States and in June of the same year initiated proceedings against the 10 new Member States.
2006. aasta detsembris algatas komisjon rikkumismenetluse 18 liikmesriigi suhtes direktiivi, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel (direktiiv 2000/78/EÜ), sätete mitte järgimise tõttu riigi õigusaktides.
In December 2006 the Commission initiated infringement proceedings against 18 Member States for non-compliance of national legislation with the provisions of the directive on equality in employment (Directive 2000/78/EC).
Riiklike ülevõtmismeetmete mittevastavus puudutab peamiselt siseriiklike õigusaktide kohaldamisala erinevust ja sisu piiratust võrreldes direktiiviga, diskrimineerimise mõiste definitsioonide mittevastavust liikmesriikides ning kahju kannatanud isikute kaitset käsitlevate sätete erinevust.
Non-compliance of national legislation mainly concerns the restrictive individual and material scope of the national law compared to the directive, non-conformity of national definitions of discrimination and disparities in provisions on the protection of injured parties.
· diskrimineerimine hariduse ja koolituse valdkonnas
· discrimination in education and training
Endiselt esineb suur hulk takistusi, mis segavad õpilaste vaba liikumist ELi piires.
There are still a large number of barriers hampering the free movement of students within the EU.
Tulenevalt liidu piiratud pädevusest nimetatud valdkonnas ei riku paljud niisugused takistused ühenduse õigust.
Owing to the Union's limited competence in this field, many such barriers do not infringe Community law.
2006. aastal sai komisjon 15 uut kaebust järgmiste küsimuste kohta:
In 2006 the Commission received 15 new complaints concerning the following issues:
§ haridusliku kvalifikatsiooni tunnustamine
§ recognition of educational qualifications
Seoses haridusliku kvalifikatsiooni tunnustamisega saab EL sekkuda vaid kodakondsuse alusel diskrimineerimise juhtudel.
In connection with the recognition of educational qualifications, the EU can only intervene in cases involving discrimination on grounds of nationality.
Paljudel juhtudel on takistused haldusalased, nagu tunnustamise protseduuri kestus ja maksumus.
In many cases, the obstacles are of an administrative nature, such as the length or cost of recognition procedures.
2006. aastal algatati kaks rikkumismenetlust.
Two infringement procedures were initiated in 2006.
Esimese puhul muutis asjaomane liikmesriik (Kreeka) pärast põhjendatud arvamuse saamist oma õigusakte.
In the first, following receipt of the reasoned opinion, the Member State concerned (Greece) amended its legislation.
Teise puhul, mis puudutas Portugali, saadeti põhjendatud arvamus 2007. aasta alguses.
In the second, involving Portugal, a reasoned opinion was sent in early 2007.
§ juurdepääs haridusele
§ access to education
Viidates kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelule, ilmnes 2006. aastal teinegi probleem, mis tuleneb haridussüsteemide erinevast korraldusest liikmesriikides.
With reference to the principle of non-discrimination on grounds of nationality, 2006 brought to light another difficulty stemming from differences in the way education systems are organised in the Member States.
Tänu võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamisele kasvas Austria ja Belgia kõrgharidussüsteemis ELi üliõpilaste osakaal oluliselt, kuna nendes liikmesriikides pakutakse oma kodanikele tasuta kõrgharidust, samas kui naaberriikides (Saksamaal ja Prantsusmaal) rakendatakse teatavatel erialadel rangelt numerus clausus ´t.
In Austria and Belgium the application of the principle of equal treatment led to a major increase in the number of EU students in higher education, as these Member States apply a policy of free access to higher education for their nationals, whereas neighbouring Member States (Germany and France) apply strict numerus clausus provisions in certain fields of study.
Seetõttu kehtestasid Austria ja Belgia oma ülikoolides mittekodanike vastuvõtu suhtes diskrimineerivad kvoodisüsteemid.
This led the former countries to adopt discriminatory quota systems for the enrolment of non-nationals in their universities.
Niisugust erinevat kohtlemist võiks lubada üksnes juhul, kui see põhineks asjaomaste isikute kodakondsusest sõltumatutel objektiivsetel kaalutlustel, mis on riiklike sätete õigustatud eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne, kuid mida pole seni tõestatud.
This differential treatment could be accepted only if based on objective considerations independent of the nationality of the persons concerned and proportionate to the legitimate aim of the national provisions, and this has not been demonstrated so far.
· diskrimineerimine soo alusel
· gender discrimination