natgillin/translations-raw huggingface dataset:
58. on seisukohal, et EL peaks õigusakte täht-tähelt järgima ja jõustama nende täitmist energiasolidaarsuse ning konkurentsi ja ühtsete turueeskirjade tunnustamise vaimus, ja mitte järele andma üksikute Euroopa riikide, eriti gaasi Euroopa turule eksportijate erihuvidele;
Believes that the EU should stick to the letter of the law and enforce compliance therewith in the spirit of energy solidarity and respect for competition and common market rules, and not give in to the vested interests of individual European countries, especially not exporters of gas to the European market;
72. usub, et mõnedes Euroopa maapiirkondades on energiavarustuse osas erivajadused ja sellega seoses kutsub liikmesriike nendega arvestamiseks muu hulgas kõrvaldama kohalikku energiatootmist (näiteks mikrokoostootmist) takistavad tõkked, sealhulgas eelarvetõkked;
Believes that some rural parts of Europe have particular needs when it comes to energy supply, and, in that connection, invites the Member States to take these needs into account, for example by removing the barriers, including fiscal barriers, to local energy production, such as by means of micro-cogeneration;
Edendada energeetika valdkonnas teadusuuringuid ning arendus- ja uuendustegevust
Promote energy research and development and innovation
77. rõhutab, et oskuslikud ja väljaõppinud töötajad on gaasi- ja elektrisektorile olulised; kutsub seetõttu komisjoni üles koos asjaomaste tööturu osapooltega kaaluma, kuidas kutseõppe ja -hariduse probleemidega tegeleda ja neid valdkondi elavdada;
Stresses the importance of skilled and qualified workers in the gas and electricity sector; therefore calls on the Commission to examine, in consultation with the social partners concerned, how to address and encourage vocational education and training;
82. toetab komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö jätkamist, et tagada jätkusuutliku biomassi turu väljaarendamiseks vajalikud stiimulid, võttes seejuures arvesse asjaomaseid bioloogilise mitmekesisuse ja toiduainete tootmisega seotud küsimusi;
Supports further cooperation between the Member States and the Commission on ensuring that the necessary incentives are provided for the development of a sustainable market for biomass, whilst taking the relevant biodiversity and food production issues into account ;
Seada tarbijate ja kodanike huvid ELi energiapoliitika keskmesse
Putting consumers and citizens benefits at the centre of EU energy policy
88. leiab, et informeeritud tarbijad ja elanikud võivad oma teadlike otsustega turgu mõjutada; seetõttu tervitab selliseid algatusi nagu Euroopa tuumaenergia foorum, mille raames mitmesugused sidusrühmad saavad arutada ühist huvi pakkuvaid küsimusi;
Considers that informed customers and members of the public can influence the market by taking conscious decisions; welcomes, therefore, initiatives such as the European Nuclear Energy Forum (ENEF), in which a wide range of stakeholders can discuss matters of shared interest;
93. märgib, et eri liikmesriikides vahetab igal aastal energiatarnijaid 0 kuni 20% tarbijatest; rõhutab, et tarnija vahetamist ja tegelikku konkurentsi siseturul takistavad teabepuudus ja raskused turul olevate pakkumiste võrdlemisel; tuletab meelde, et kolmanda energiapaketi kohaselt on riiklikel reguleerivatel asutustel kohustus tagada direktiivides sätestatud tarbijakaitsemeetmete tulemuslikkus ja jõustamine;
Notes that annual consumer switching rates vary among the Member States between zero and 20%; stresses that difficulties in comparing offers on the market and the lack of information constitute barriers to switching and effective retail market competition; recalls that under the third energy package it is the duty of national regulatory authorities to ensure that the consumer protection measures in the directives are effective and enforced;
EL on üha enam sõltuvuses välismaiste energiaallikate impordist.
The EU is increasingly dependent on foreign energy imports.
Meie energeetikasüsteem vajab ulatuslikke investeeringuid, samal ajal kui majanduskriisi tagajärjed avaldavad Euroopale jätkuvalt mõju.
We have an energy system which needs large investments while Europe still suffers the consequences of an economic crisis.
Lisaks ei ole me suutnud omaenda energeetikaalaseid õigusakte rakendada.
And we have failed to implement our own energy legislation.
Lissaboni leping kujutas endast esimest sammu nende probleemide lahendamise suunas.
The Lisbon Treaty was the first step towards providing an answer to these problems.
Leping püstitab liidule selged eesmärgid: ühtne toimiv energia siseturg, varustuskindlus, energiatõhusus ning energiavõrkude ja taastuvate energiaallikate edendamine.
It gives the Union a set of clear objectives: a functioning single internal energy market, security of supply, energy efficiency and the promotion of energy networks and renewable sources of energy.
Liidul on nüüd ka kindel õiguslik raamistik ja õiguslik alus (artikkel 194) energiapoliitika elluviimiseks.
The Union has also now a strong legal framework and legal basis (article 194) to act on energy policy.
Leping juhatab liidu jaoks sisse uue ajajärgu.
The Treaty opens a new period for the Union.
Käes on aeg oma eesmärke ja strateegiaid kohandada selleks, et me saaksime lepingut täielikult rakendada.
Now is the time to adjust of our goals and strategies in order to fully implement the treaty.
Just selle pärast arvab Euroopa Parlamendi raportöör, et artiklis 194 sätestatud eesmärkide ning kliimamuutuste paketi kolme 20%lise sihtmärgi saavutamiseks on vaja strateegilist juhtimist ja uut energiastrateegiat.
This is why the European Parliament Rapporteur believes that strategic guidance and a new Energy Strategy is needed for achieving the article 194 objectives and our 20-20-20 climate package targets.
ELi meetmeid saab mitmes osas tugevdada.
EU action can be strengthened on several points.
Esiteks saab ELi energia- ja kliimapoliitika jaoks ette nähtud ELi eelarvelisi vahendeid paremini kasutada.
One is to better deploy EU budgetary resources on EU energy and climate policies.
Teiseks saab luua ökonoomseid toetussüsteeme üleeuroopaliste energiavõrkude edasiarendamiseks ja kaasajastamiseks ning vähem CO 2 -heidet tekitavate energiasüsteemide arendamiseks.
Another is to set-up a more cost-effective ways of supporting the further development and modernisation of pan-European energy girds as well as development of low-carbon energy systems.
On äärmiselt oluline, et ELi energiapoliitika sise- ja välismõõtme vahel tekitataks rohkem sünergiat.
It is crucial to create more synergy between the internal and external dimensions of EU energy policy.
Raportöör usub, et praegu on olemas kindel poliitiline tahe energiapoliitikaga seoses täiendavate meetmete võtmiseks kogu ELi tasandil.
The EP Rapporteur believes there is clear political will for more action on these energy policies at the EU level.
Raportöör nõustub täiel määral komisjoni arvamusega, et „ praegune ELi energeetikaalaste õigusaktide rakendamise üldine tase on madal ”, kusjuures see käib ka varasemate õigusaktide, sealhulgas 2003. aastal vastu võetud teise energia siseturu paketi kohta.
The EP Rapporteur entirely agrees with the Commission that “ the current state of implementation of European energy legislation is overall poor ”, even in relation to past legislation, such as the 2 nd internal energy market package passed in 2003.
Komisjon tegutseb vägagi õigesti, pannes suuremat rõhku 2007. aastast alates kokku lepitud poliitika rakendamisele.
And the Commission is entirely right to put a strong focus on implementing policies agreed since 2007.
Samuti on asjakohane komisjoni hoiatus, et kuigi „ edasiste sammude astumine on vajalik, ei anna need ilma olemasolevate õigusaktide ja programmide täieliku rakendamiseta usaldusväärseid ega tõhusaid tulemusi ”.
It is also correct to warn that though “ further steps are needed, such measures will be not be credible or effective, if the existing legislation and programmes are not fully implemented ”.
Strateegilised eesmärgid .
Strategic goals .
Uued meetmed energeetika valdkonnas peaksid toetama kolme ELi praegust energeetikaalast põhieesmärki:
New energy action should maintain the EU’s three current overriding energy objectives:
Esimene eesmärk on kindlaks määratav – ja seda on kindlaks määratud – heitkoguste vähendamine sihtmärkidena, millele lisanduvad allsihtmärgid taastuvenergia ja biokütuse osakaalu kohta energiaallikate jaotuses.
The first goal can, and has been, set in terms of emissions reduction targets, with sub-targets for the share of renewable energy and bio-fuel in the energy supply mix.
See-eest on mõistlik taastuvenergia osakaalu sihtmärgi püstitamine (sõltumata kasutatava taastuvenergia liigist) energiaallikate kogujaotuses, et tasakaalustada aina suurenevat sõltuvust fossiilkütuste impordist ja saavutada CO 2 -heite vähendamise sihtmärgid.
It is reasonable to set a target for the share of renewables (regardless of the type of renewable energy to be used) in the overall energy mix to counter-balance the rising dependency on imports for fossil fuels and to achieve CO2 emission reduction targets.
Üldisemalt võttes aga peab energiaallikate jaotus sõltuma turul tegutsejatest ja ettevõtjatest, kes leiavad endale sobiva lahenduse ELi kehtestatud selge poliitika, stiimulite ja karistuste põhjal.
But, broadly speaking, the energy mix has to be left to market players and companies, who will have to make their own calculations based on clear policies, incentives and penalties laid out by the EU.
Pikas perspektiivis lihtsustab esimese eesmärgi saavutamine (vähem CO 2 -heidet tekitava majanduse poole liikumine) teise eesmärgi saavutamist (energiajulgeolek), sest see vähendab Euroopa vajadust nafta- ja gaasiimpordi järele.
In the long run, the first goal of achieving a low carbon economy will serve the second goal of energy security by, reducing Europe’s oil and gas import requirements.
Praeguse ELi energiapoliitika suur puudus on see, et ELi vahendeid ei ole suunatud valdkonda, mis majanduslangusest hoolimata on ELi valitsuste ja kodanike jaoks endiselt üks peamisi prioriteete.
EU budget funds: A big omission in current EU energy policy is the failure to direct EU funds into an area that still ranks, despite recession, as one of the top priorities for European governments and citizens.
Nagu väidab komisjon: „ ELi energiasüsteemid vajavad miljardeid eurosid investeeringuid energiavõrkudesse, tootmis- ja transpordivõimsuse kasvatamisse ja säästvasse tehnoloogiasse.
As the Commission says, “ the EU energy systems need billions of euros of investment in energy networks, production and transport capacities and clean technologies.
See peab olema tulevase energiastrateegia põhiteema. ”
This must be a key theme of the future energy strategy ”.
Raportöör usub, et käes on hetk, millal EL peab leidma vahendid oma kindlaksmääratud poliitiliste eesmärkide, sealhulgas kolme 20%lise sihtmärgi saavutamiseks ja Lissaboni lepingu energiajulgeolekut käsitlevate artiklite rakendamiseks.
The EP Rapporteur believes that Europe must now will the means to implement its stated policy goals including its 20-20-20 targets and the Lisbon treaty articles on energy security.
Uus energiastrateegia peaks toetama ELi eelarveliste vahendite ulatuslikumat kulutamist energia- ja kliimapoliitikale ning seda alates 2013. aasta järgsest finantsraamistikust.
The new Energy Strategy should support the spending of greater EU budgetary resources on energy and climate policy, starting with the post-2013 financial perspective.
Siiamaani on EL rohkem tegelenud energiapoliitika reguleerimisega kui selle rahastamisega (v.a teadus- ja arendustegevuse osas).
Traditionally, the European contribution to energy policy has been more regulatory than financial (with the exception of R&D funding).
EL on pööranud enim tähelepanu energiavõrkude ja -toodete reguleerimisele.
European regulation has focused on energy networks and energy products.
ELi kolm järjestikust energia siseturgu käsitlevat õigusaktide paketti olid kõik suunatud diskrimineerimise kaotamisele elektrivõrkude ja gaasijuhtmete valdkonnas ning põhivõrguettevõtjate muutmisele kogu Euroopat hõlmavateks energiaettevõtjateks.
The three successive packages of EU legislation on the internal energy market have all been aimed at removing discrimination in electricity grids and gas pipelines and turning transmission system operators (TSOs) into universal carriers of energy across Europe.
Seni on lähtutud teooriast, et kui pakkuda põhivõrguettevõtjatele õigeid stiimuleid, saavad nemad ja nende kasutajad kogu vajaliku võrguinfrastruktuuri rahastamisega ise hakkama.
The theory has been that if TSOs are given the right incentives, they and their users would finance the entire necessary network infrastructure.
Kuid nüüd on saamas selgeks, et see ei toimu piisava kiirusega, võimaldamaks kõrvalistes piirkondades taastuvenergia kasutamiseks vajalike uute võrguühenduste või arukate võrkude loomist, mis aitaksid tootjate ja tarbijate vahelist koostööd suurendada ning energianõudlust paremini juhtida.
But it is becoming clear that this is not happening fast enough to deliver the new grid connections needed for renewables in remote places or the smart grids to enable more interaction between generators and customers and better management of energy demand.
Komisjoni hoiatuse kohaselt „ ei suuda ainuüksi turg pakkuda kõiki infrastruktuuri jaoks vajalikke investeeringuid ”, eriti kui tegu on piiriüleste võrkudega, mille puhul kulude jagamine liikmesriikide vahel on keeruline.
As the Commission cautions, “ not all infrastructure investment will be delivered by the market alone”, especially where the cross-border nature of some networks complicates allocation of costs between member states. "
Raportöör usub, et komisjon peaks andma oma panuse infrastruktuuriinvesteeringutesse.
The EP Rapporteur believes that the Commission should contribute to infrastructure investment.
Ta peab arendama kogu ELi hõlmavat strateegilist infrastruktuuri, mis viib edasi ELi ja piirkondlike energiaturgude lõimimise protsessi ning kasvatab taastuvenergia kasutuselevõtmise suutlikkust.
It needs to develop strategic EU-wide infrastructure which drives forward the integration of EU and regional energy markets and increases the absorption capacity for renewables.
Samas on isegi kogu ELi eelarve väike, võrreldes Euroopa energeetikasektori vajadusega investeeringute järele.
Compared to Europe’s energy investment needs, however, even the entire EU budget is small.
Siiski aitaks mõistliku suurusega eelarveliste vahendite eraldamine energia- ja kliimapoliitikale:
But a reasonable budget contribution to energy and climate policy would:
· viia ELi eelarve prioriteedid kooskõlla ELi poliitiliste prioriteetidega;
· Align the EU’s budgetary priorities with its policy priorities.
· toetada Kesk- ja Ida-Euroopas asuvaid uusi liikmesriike, kellel on suur heitkoguste vähendamise ja taastuvenergia tootmise potentsiaal;
· Help newer Member States in central and eastern European states with a great potential for emission reduction and renewable energy production.
· sekkuda ja asjakohaseid stiimuleid pakkuda, kui turumehhanismidest ei piisa ELi energeetikaalaste eesmärkide saavutamiseks.
· Step in and provide incentives, when market mechanisms are not sufficient to pursue the EU's energy objectives.
Kuna ELi eelarve on suhteliselt väike, on raportöör seisukohal, et EL peab otsima võimalusi oma eelarve kasutamiseks nii, et sellel oleks suur võimendav mõju.
Since the EU budget is relatively small, the EP Rapporteur believes that the EU must look at ways of using the EU budget in such a way as to trigger high leverage effects.
Üks võimalus on kasutada ELi eelarvet laenutagatisena, et ergutada investeerimist erasektori ning avaliku ja erasektori partnerluse kaudu, nagu seda on juba tehtud Euroopa majanduse elavdamise kava kohaselt energeetika jaoks ette nähtud vahenditega.
One such way could be to use the European budget to guarantees loans to encourage private and PPP investments as has now been applied with the European Economic Recovery Plan energy funds.
Sellised riskijagamisrahastud ja riiklike pankade laenuskeemid oleksid energeetika infrastruktuuriinvesteeringuid toetavad vahendid, mis võiksid „klassikalisi” laene uuenduslikul viisil üha rohkem asendada.
Such risk-sharing facilities and loan schemes by public banks would be a tool for supporting investments in the energy infrastructure and could increasingly replace traditional loans in an innovative way.
Üks võimalus taastuvenergia suuremaks toetamiseks seisneks selliste riiklike fondide ühendamises üleeuroopaliseks fondiks.
One way, however, to give renewable energy more support would be to link these larger national funds in a pan-European scheme.
Selleks tuleks kaaluda, kas uus energiastrateegia võiks naasta komisjoni algse ettepaneku juurde, milleks oli üleeuroopalise süsteemi loomine taastuvenergiaga või päritolutagatistega kauplemiseks.
To this end, the new Energy Strategy should consider returning to the Commission’s original proposal for a pan-European system of trade in renewable energy or in guarantees of origin.
See aitaks kogu Euroopas saavutada mastaabisäästu ja suunata investeeringuid sinna, kus nende tootlus on kõige suurem.
This would build up economies of scale across Europe, and move investment to where it would produce the best return.
Üleminekul üleeuroopalisele taastuvenergia turule võiks Euroopa keskpikas perspektiivis töötada ka selle nimel, et luua piirkondlikud turud taastuvenergiaga kauplemiseks.
In the midterm, Europe could also work towards regional renewables markets on the way to the pan-European renewable market.
Raportöör on aga seisukohal, et õiguslikult siduva energiatõhususe alase sihtmärgi saavutamine oleks raske, kuid et selle asemel tuleks pöörata rohkem tähelepanu ökonoomsetele meetmetele ELi seni kasutamata energiasäästupotentsiaali paremaks realiseerimiseks.
The EP Rapporteur, however, believes that it will be difficult to implement any legally-binding energy efficiency target, but instead cost-effective actions to better exploit the EU's still untapped energy savings potential should be emphasised.
Samas on hea, et komisjon avaldab liikmesriikidele survet, et nad parandaksid 2008. aastal esitatud riiklikke energiatõhususe tegevuskavasid, milles on komisjoni sõnul „ palju arenguruumi ”.
It is good that the Commission is pressuring member states to improve on their national energy efficiency action plans, submitted in 2008, which contain “ large room for improvement ”, according to the Commission.
On ilmselge, et EL peab rohkem pingutama 27 liikmesriigi teadus- ja arendustegevuse ühendamiseks ja hoogustamiseks.
The EU clearly needs to do more to bring together and to maximise the R & D efforts of its 27 member states.
EL saab seda teha kolmel viisil – teadustegevust teostades ja kooskõlastades (nt energeetika valdkonna pooleliolevad tööstusalgatused), uute tehnoloogiate suhtes tehnilisi ja õiguslikke norme kehtestades (nt CO 2 kogumise ja säilitamise suhtes kehtestatud normid) ning rahastamist pakkudes (nt raamprogrammi raames pakutav teadustegevuse rahastamine).
The EU can do this in three ways – by convening and coordinating research efforts (as it is doing with the Energy Industrial Initiatives), by setting technical and legal standards for new techniques (as it has done with carbon capture and storage), and by funding (as it does through the framework research programme).
Samas on komisjon väljendanud Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas seisukohta, et iga-aastased riiklikud ja erasektori investeeringud vähem CO 2 -heidet tekitavasse tehnoloogiasse peavad kasvama praeguselt, 3 miljardi euro tasemelt 2020. aastaks 8 miljardi euroni.
But, in its Strategic Energy Technology (SET) plan, the Commission says public and private investment in low carbon technology needs to be increased from Euros 3bn to Euros 8bn a year from now till 2020.
Raportöör arvab, et me peame leidma uue viisi Euroopa energiatehnoloogia strateegilisele kavale vastavate erasektori investeeringute kasvatamiseks ning samal ajal pöörama kaheksanda raamprogrammi kontekstis rohkem tähelepanu energeetikale.
The EP Rapporteur believes that we must find a new way to encourage private investment in the SET Plan and at the same refocus more of the 8th Framework Programme on Energy.
Energiapoliitika välismõõde .
External energy policy .
Komisjoni dokumendis viidatakse paljudele energeetikateemalistele dialoogidele ELi ning rahvusvaheliste organisatsioonide, välispartnerite ja -tarnijate vahel.
The Commission document lists the EU’s many energy dialogues with international organisations, foreign partners and suppliers.
Kuid energiajulgeoleku seisukohast vaadates – mis on ülioluline – tuleb kõige tähtsamateks pidada neid välisalgatusi, mis keskenduvad:
But the most important external initiatives, from the crucial energy security aspect, are those focussed on:
· ELi energia siseturu eeskirjade kasutuselevõtule naaberriikides;
· extending EU internal energy market rules to neighbouring countries.
· energiaimpordi allikate ja teede mitmekesistamise võimaluste otsimisele.
· Seeking diversification of the sources and routes of energy imports.
Raportöör on seisukohal, et esimese punkti täitmiseks tuleb energiaühendust laiendada ning Venemaad jõuliselt kaasata nii energiaharta konverentsi raames kui ka Venemaaga sõlmitava uue partnerlus- ja koostöölepingu alaste läbirääkimiste kontekstis.
The EP Rapporteur believes the first must be done via the extension of the Energy Community and a strong engagement with Russia within the Energy Charter Conference forum and in the context of the negotiations for a new Partnership and Cooperation Agreement with Russia.
Siinkohal tuleb õnnitleda Moldovat selle eest, et ta viis ratifitseerimismenetluse lõpule, ühtlustas oma gaasialased õigusaktid ELi õigustikuga ja liitus energiaühendusega 2010. aasta mais.
Moldova is to be congratulated on completing its ratification procedures and aligning its gas laws with the EU’s acquis and acceding to the Energy Community in May 2010.
Ukrainat ootavad ees samad ülesanded, kuigi ta sai energiaühenduse liikmeks teatud piirangutega juba 2009. aasta detsembris, aga ei ole veel viinud oma gaasialaseid õigusakte ELi õigustikuga vastavusse.
The same task still awaits Ukraine which acceded conditionally in December 2009 and still has to ensure that its gas laws comply with the EU acquis .
Teise punkti täitmiseks tuleks ehitada uusi veeldatud maagaasi terminale, mis teeksid võimalikuks gaasi transportimise Euroopasse kogu maailmast.
The second point should be supported by the construction of new Liquefied Natural Gas terminals, able to bring gas to Europe from all over the word.
Veeldatud maagaasi terminalid võivad pakkuda nii uusi gaasiimpordi allikaid kui ka teid.
LNG terminals can add both new sources and new routes of gas imports.
Lõuna-Euroopa gaasitranspordikoridori arendamine selliste projektide abil nagu Nabucco torujuhe võib samuti pakkuda Euroopale uusi gaasiimpordi allikaid ja teid.
The development of the Southern Corridor through projects like the Nabucco pipeline also could give Europe new sources, as well as a new route for gas imports.
Raportöör kiidab komisjoni selle eest, et ta püüab loovalt läheneda „ ELi ostujõu võimendamiseks sobivate vahendite leidmisele ” ja analüüsida uusi võimalusi, näiteks Kaspia mere piirkonna gaasi ühisostumehhanismi ( Caspian Development Corporation ), mis aitaksid Euroopa energianõudlust kokku liita nii, et see julgustaks Kesk-Aasia gaasitootjaid gaasi Euroopale müüma.
The EP Rapporteur applauds the Commission for trying to think creatively about “ possible mechanisms to leverage the EU’s buying power ”, and to study new tools such as the Caspian Development Corporation, as a way of aggregating European energy demand in a way that would encourage Central Asian gas producers to sell to Europe.
Seepärast raportöör loodab, et komisjon kasutab ära energeetika valdkonna sise- ja välismõõtme vahel tekkivat sünergiat.
The EP Rapporteur therefore hopes that a synergy here between internal and external aspects of energy will be implemented by the Commission.
uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise kohta
on towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020