natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seejuures kontrollib komisjon rahvusvahelise troopilise puidu lepingu rakendamist, võrreldes seda EÜ oma metsaalaste, metsahaldust ja puidukaubandust käsitlevate õigusaktide rakendamisega.
In doing so, it shall check ITTA's implementation against the EC's own forest law enforcement, governance and trade instruments.
Kuna Euroopa Komisjon ei näinud esialgselt 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu osas ette Euroopa Parlamendiga konsulteerimist, on oluline tuletada Euroopa Komisjonile meelde tema kohustust teavitada Euroopa Parlamenti EÜ kaubandus-, keskkonna- ja arengupoliitika rakendamisest.
As the European Commission did originally not foresee to consult the European Parliament on ITTA, 2006, it is important to remind the European Commission about its obligations to inform the European Parliament about the application of the EC's trade and environment and development policies.
(7 b) 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu läbivaatamiseks läbirääkimiste mandaati koostades peaks komisjon tegema ettepaneku olemasoleva teksti läbivaatamiseks, seades troopiliste metsade kaitse ja säästva majandamise ning degradeerunud metsamaa taastamise lepingu keskmesse, rõhutades hariduse ja teabepoliitika tähtsust riikides, mida mõjutab metsade hävitamise probleem, et tõsta üldsuse teadlikkust puiduressursside kuritarvitamise negatiivsetest tagajärgedest.
(7b) When drafting the negotiating mandate for the revision of the International Tropical Timber Agreement, 2006, the Commission sh ould propose that the current text be revised, placing the protection and sustainable management of tropical forests and the restoration of forest areas that have been degraded at the heart of the agreement, stressing the importance of education and information policy in the countries affected by the problem of deforestation in order to enhance public awareness of the negative consequences of exploiting timber resources in an abusive manner.
Troopilise puiduga kauplemist tuleks julgustada ainult nimetatud eelnevate eesmärkidega kokkusobival määral.
Trade in tropical timber should only be encouraged to the extent compatible with these prior objectives.
Oskusteabe edastamine ning kogemuste ja heade tavade jagamine metsahalduse valdkonnas edendab puiduressursside säästvat kasutamist ja aitab likvideerida ebaseadusliku puidukaubanduse.
The transfer of know-how and sharing experience and good practice in the forests' governance area will promote sustainable use of timber resources and will help to eradicate illegal timber trade.
(7 c) Eelkõige tuleks 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu läbivaatamise mandaadiga teha ettepanek luua rahvusvahelise troopilise puidu nõukogus hääletusmehhanism, mis selgelt soosib troopiliste metsade säilitamist ja säästvat kasutamist.
(7c) In particular, this mandate for the revision of the International Tropical Timber Agreement, 2006 should propose a voting mechanism for the International Tropical Timber C ouncil that clearly rewards the conservation and sustainable use of tropical forests.
Praegune puiduga kauplemise domineerimine troopiliste metsade säilitamise ja säästva kasutamise üle peegeldub Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni hääletamisstruktuuris, mis annab rohkem hääli tootjariikidele, kes rohkem puitu ekspordivad.
The actual predominance of trade against conservation and sustainable use is mirrored by ITTO’s voting structure which gives more votes to producer countries that export more timber.
Seega annab Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni institutsionaalne süsteem suurema mõjuvõimu neile, kes kauplevad kõige rohkem, samal ajal kui metsade säilitamist ja säästvat kasutamist ergutatakse vähe.
Thus, the ITTO’s institutional system gives greatest influence to those who trade most while there are few rewards for conservation and sustainable use.
EÜ keskkonna- ja arengupoliitika eesmärkidega kokkusobimiseks peaks Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni hääletamismehhanism soosima riike, kes seavad prioriteediks metsaressursside säilitamise ja säästva kasutamise.
To be consistent with the EC's environment and development policy objectives, the ITTO's voting mechanism should reward countries that give priority to the conservation and sustainable use of forest resources.
(7 d) Komisjon peaks hiljemalt 2008. aasta keskpaigaks:
(7d ) The Commission sh ould by mid-2008 at the latest:
(a) esitama ulatusliku õigusloomega seotud ettepaneku, mis hoiab ära ebaseaduslikest ja hukatuslikest allikatest pärit puidu ja puidutoodete turuletoomise;
(a) propose a comprehensive legislative proposal that prevents the placing of timber and timber products derived from illegal and destructive sources on the market ;
(b) esitama teatise, milles määratletakse ELi osalus ja toetuse määr olemasolevates ja tulevastes ülemaailmsetes rahastamismehhanismides, mis edendavad metsade kaitset ja vähendavad ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames metsade raadamisest tingitud heidet.
(b) present a Communication determining the EU's involvement and support for current and future global funding mechanisms for promoting forest protection and reducing emissions from deforestation under the United Nations Framework Convention on Climate Change ( UNFCCC ) / Kyoto Protocol.
Teatises tuleks välja tuua ELi kohustus tagada rahalised vahendid, et aidata arengumaid nende metsade kaitsmisel, et rahastada kaitsealade võrgustikke ja edendada majanduslikke alternatiive metsade hävitamise asemel.
The Communication should outline the EU’s commitment to provide funds to help developing countries protect their forests, finance a network of protected areas and promote economic alternatives to forest destruction.
Selleks et tagada tõeline kasu kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele ja inimestele, tuleks määratleda miinimumpõhimõtted ja -kriteeriumid, mida need vahendid peavad järgima.
In particular , in order to ensure real benefits for the climate, biodiversity and people, it should outline the minimum principles and criteria that these instruments should adhere to.
Samuti tuleks teatises määratleda esmatähtsad meetmed ja valdkonnad, mis peaksid kõnealuste toetusmehhanismide raames kohest rahastamist saama.
It should also identify priority actions and priority areas which should receive immediate funding under these incentive mechanisms.
Euroopa Komisjoni korraldatud avalik konsultatsioon ebaseadusliku raie vastu võitlemise lisavõimaluste üle
The public consultation of the European Commission on additional options to combat illegal logging
http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/addloptionssynthfinal.pdf ) näitas, et enamik küsitletutest eelistab siduvaid õigusakte, mille kohaselt võib ELi turule tuua ainult seaduslikult langetatud puitu ja puidutooteid.
http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/addloptionssynthfinal.pdf ), showed that a large majority of respondents prefer binding legislation that requires that only legally harvested timber and timber products are placed on the EU market.
Maailma põlismetsad sisaldavad kahte kolmandikku kogu maa bioloogilisest mitmekesisusest, ehkki 80% neist metsadest on juba hävitatud või nende seisund on halvenenud ning ülejäänud on ohus.
The world’s ancient forests house two-thirds of land-based biodiversity although 80% of these forests have already been destroyed or degraded and the remainder is under threat.
Metsade raadamine põhjustab hinnangute kohaselt 20% ülemaailmsest süsinikdioksiidi heitest.
Deforestation has been estimated to account for around 20% of global carbon emissions.
2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu leping võib parimal viisil kaasa aidata laiemale eesmärgile tagada maailma metsade säästev majandamine.
The International Tropical Timber Agreement of 2006 can, at best, contribute to the broader objective of ensuring sustainable management of the world’s forests.
Kõnealune majandamine täidab omakorda olulist rolli kliimamuutuste vastu võitlemisel, bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel, põliselanike inimõiguste kaitsmisel ja säästvale arengule kaasaaitamisel.
Such management, in turn, has an important role to play in combating climate change, preserving biodiversity, upholding the human rights of indigenous peoples and contributing to sustainable development.
Kuid troopilise puidu leping saab moodustada ainult osa üldisest tõhusast maailma metsade poliitika alasest raamistikust.
However a tropical timber agreement can only provide part of an overall effective policy framework for the world’s forests.
Igasugune leping peaks moodustama osa üldisemast lähenemisviisist, mis hõlmab ühtlasi parasvöötme metsi, nõudlust puidutoodete järele ja jälgitavust kogu tarneahela ulatuses.
Any agreement would need to form part of a more general approach also covering temperate forests, demand for timber products and traceability all along the supply chain.
Varasemate lepingute mõju
Impact of Previous Agreements
Ülemaailmne raadamine jätkub.
Global deforestation continues.
Vastavalt OECD hinnangutele kaob igal aastal põlismetsa Kreeka pindalale vastavas ulatuses ning sellega kaasneb asendamatu bioloogilise mitmekesisuse kadu ja ülemaailmse kliimasoojenemise oht.
According to OECD estimates, each year an area of original forest cover the size of Greece has been lost , threatening irreplaceable biodiversity with extinction and increasing the risk of global warming.
Ehkki esimene troopilise puidu leping sõlmiti üle 20 aasta tagasi, on metsade üleekspluateerimine ja ebaseaduslik raie endiselt laialt levinud.
Although it is more than 20 years since the 1 st tropical timber agreement was concluded, over-exploitation and illegal logging remain widespread.
Peaaegu pool kogu Amazonase ja Kongo jõgikonna piirkonnas, Kagu-Aasias ja Venemaal toimuvast raietegevusest on ebaseaduslik.
Almost half of all logging activities in regions such as the Amazon, Congo Basin, South East Asia and Russia are illegal.
FAO hinnangu kohaselt on alla 7% ülemaailmsetest metsaaladest ökomärgistusega ja alla 5% troopilistest metsadest majandatakse säästvalt.
Currently the FAO estimates that less than 7% of the global forest area is eco-labelled and less than 5% of tropical forests are managed sustainably.
See on viinud mitte üksnes jätkuva metsade hävitamiseni olulises ulatuses, mis avaldab tõsist mõju piirkonnas elavate inimeste pikaajalisele majanduslikule heaolule ja metsade tervete ökosüsteemide funktsioneerimisele, vaid ka põliselanike õiguste rikkumiseni.
This has not only led to substantial ongoing deforestation, with serious implications for the longer-term economic well-being of those living in these regions as well as for the healthy functioning of forest ecosystems, but also to violations of the rights of indigenous people.
Ebaseaduslikust metsaraiest saadud tulusid on mitmetes Kesk-Aafrika riikides kasutatud konfliktide rahastamiseks ja nende kestuse pikendamiseks.
Profits from the illegal exploitation of forests have been used to fund and prolong conflicts in a number of central African countries.
Ebaseadusliku puidu ja puidutoodete odav import koos põhiliste sotsiaal- ja keskkonnaalaste normide rikkumisega destabiliseerivad rahvusvahelisi turge, piiravad tootjariikide maksudest saadavaid tulusid ja ohustavad kvaliteetseid töökohti nii importivates kui ka eksportivates riikides.
Cheap imports of illegal timber and forest products, together with non-compliance with basic social and environmental standards, destabilise international markets, limit producer countries’ tax revenue and threaten higher-quality jobs in both importing and exporting countries.
Kõik see ohustab ka nende ettevõtete positsiooni, kes käituvad vastutustundlikult ja järgivad kehtivaid norme.
They also undermine the position of those companies that behave responsibly and respect existing standards.
Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni struktuuri arvestades ei ole sellised probleemid üllatavad.
Given the structure of the ITTO, such problems are far from surprising.
Artikkel, kus määratletakse varasemate ja 2006. aasta lepingu eesmärgid, algab eesmärgiga edendada „rahvusvahelise kauplemise laiendamist ja mitmekesistamist”, enne kui hakatakse rääkima säästvast majandamisest.
The article defining the objectives of the previous and 2006 agreements starts “to promote the expansion and diversion of international trade” before moving on to speak about sustainability.
Lisaks annab Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni hääletamisstruktuur lisahääli tootjariikidele, kes rohkem puitu ekspordivad, samal ajal kui tarbijatest liikmesriikide hääled olenevad eeskätt nende keskmisest troopilise puidu netoimpordist.
Moreover the ITTO’s voting structure gives additional votes to producer countries that export more timber while consumer member countries’ votes are primarily determined by their average net imports of tropical timber.
Seetõttu on kogu säästvusealasest ilukõnest olenemata süsteem kujundatud nii, et anda suurim mõjuvõim nendele riikidele, kes kõige rohkem kauplevad.
Thus, for all the rhetoric about sustainability, the system is designed to give greatest influence to those who trade the most.
Säästvat majandamist või pikaajalist strateegiat soositakse vähe.
There are few rewards for sustainable management or longer-term thinking.
Samal ajal on 2006. aasta leping väga valitsuskeskne.
At the same time, the structure of the 2006 agreement is heavily governmental.
See ei jäta poliitika kujundamisel selget rolli parlamendile või kodanikuühiskonnale.
It offers no explicit role in policy formulation for Parliamentarians or civil society.
Ehkki on olemas sätted iga-aastase läbivaatuse kohta, puudub sõltumatu audit liikmete metsahaldusalaste poliitikate jätkusuutlikkuse ja nende põliselanikele avaldatava mõju kohta.
Whilst there are provisions for biannual reviews, there is a lack of independent audit of the sustainability of members’ forestry management policies, or their impact on indigenous people.
Vajadus rohkem koostoimivate poliitikate järele
Need for more joined-up policies
Troopilised metsad on eriti olulised kliimamuutuste vastu võitlemisel, sest keskmiselt ladustavad nad ligikaudu 50% võrra enam süsinikdioksiidi hektari kohta kui parasvöötme metsad.
Tropical forests are particularly important with regard to combating climate change as, on average, they store around 50% more carbon per hectare than trees in temperate zones.
Nagu ilmnes Sterni raporti lõppjäreldustest, lubavad olulised tõendused arvata, et edasise metsahävitamise ärahoidmine oleks muude leevendusmeetmetega võrreldes suhteliselt odav, kui kehtestataks õiged poliitikad ja institutsioonilised struktuurid.
As the Stern report concluded “a substantial body of evidence suggests that action to prevent further deforestation would be relatively cheap compared with other types of mitigation, if the right policies and institutional structures are put in place.”
Mõnikord väidetakse, et ELi import moodustab suhteliselt väikese osa kogu troopilise puidu tootmisest.
It is sometimes argued that EU imports account for a relatively small proportion of the total production of tropical timber.
Kuid selliste väidete puhul jäetakse kahe silma vahele ulatus, mil määral kõnealust puitu kolmandates riikides töödeldakse, enne kui see ekspordina mööbli kujul Euroopasse ja Ameerika Ühendriikidesse jõuab.
However this overlooks the extent to which this timber is processed in third countries before being exported to Europe or the US as furniture.
EL on püüdnud vastata ebaseaduslikule metsaraiele vabatahtlike partnerluslepingute abil metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse tegevuskava raames.
The EU has sought to respond to concerns about illegal logging through Voluntary Partnership Agreements (VPA) under the Forest Law Enforcement, Governance and Trade programme (FLEGT).
Ehkki kõnealused kahepoolsed lepingud kujutavad endast võimalust viia tootvate riikide metsandussektoris läbi muutus metsahalduse tugevdamise ning metsandus- ja keskkonnaalaste seaduste parandamise ja parema rakendamise kaudu ning võimaldades valitsuse ja kodanikuühiskonna vahel dialoogi, ei piisa neist lepingutest ELi turul ebaseadusliku puidu ja puidutoodete müügi kontrolli all hoidmiseks.
Whilst such bilateral agreements present an opportunity within producing countries to drive change in the forest sector with regards to strengthening governance, improving and better implementing forest and environmental laws, as well as enabling dialogue between government and civil society, these agreements alone are insufficient to control the sale of illegal timber and timber products in the EU market.
Vabatahtlikel partnerluslepingutel on omad puudused (kõrvalehoidmise oht, piiratud geograafiline ulatus, kolmandate riikide kaudu „puhtakspesemise” võimalus jne), mis võivad õõnestada ja isegi olla vastuolus ebaseadusliku puidu impordi lõpetamise eesmärkidega.
VPAs have shortcomings (risk of circumvention, limited geographical scope, risk of laundering via third countries, etc.) that could undermine, or even contradict the objective of ending illegal timber imports.
Samuti on küsitav nimetatud lepingute jõustamine.
Their enforceability also remains open to question.
Vabatahtlikel partnerluslepingutel võib olla kasulik roll juhul, kui neid toetavad õiguslikult siduvad miinimumnormid, mis tagavad, et partnerluslepingus osalejaid ei kahjusta teised, kes nimetatud piirangutele alluma ei pea.
VPAs could play a useful role provided they are underpinned by legally binding minimum standards to ensure that those taking part in VPAs do not fear being undercut by others who are not subject to such constraints.
Ehkki ülemaailmsel tasandil õiguslikult siduvat süsteemi ei ole veel ette näha, peab Euroopa Liit alustama sisemiselt siduvate normide ja normidele mittevastamisega kaasnevate karistuste vastuvõtmist.
Although a legally-binding system on a global scale remains a long way off, the European Union should begin to adopt legally binding standards internally as well as instruments for sanctioning non-compliance.
Kõnealuses kontekstis on pettumust valmistav, et komisjon ei ole veel esitanud ulatuslikku õigusakti, mis tagaks, et Euroopa Liidu turule toodaks üksnes seaduslikest allikatest pärinev puit ja puidutooted.
In this context, it is disappointing that the Commission has yet to propose comprehensive legislation to ensure that only timber and timber products coming from legal sources and well managed forests are placed on the European market.
Kõnealuse õigusakti puudumisel peavad hea mainega tootjad ja kauplejad alati muret tundma selle üle, et nende positsiooni võivad õõnestada need, keda huvitab üksnes lühiajaliste kulude minimeerimine.
In the absence of such legislation, reputable producers and traders will always be concerned that their position could be undermined by those only interested in minimising short term costs.
Lisaks on seaduslikest ja säästvatest allikatest pärinevat puitu ja puidutooteid nõudvatel riigihanke poliitikatel oluline roll sertifitseeritud puidu tootmise atraktiivsuse suurendamisel ja tõendamisel, et riigiasutused on kõnealusele eesmärgile pühendunud.
In addition, public procurement policies that require timber and timber products to be derived from legal and sustainable sources have an important role to play in increasing the attractiveness of producing certified timber as well as showing public authorities’ practical commitment to this goal.
Ka märgistusalgatused, nagu metsahooldenõukogu algatused, mis võimaldavad tarbijatel kindel olla, et puit, mida nad ostavad, ei ole mitte ainult seaduslik, vaid pärineb ka säästvalt majandatavast metsast, võivad edukalt asendada rahvusvahelisi lepinguid, kui märgistust toetab sõltumatu kontroll.
Similarly labelling initiatives such as those of the Forest Stewardship Council, which enable consumers to be confident that the timber they are buying is not merely legal but originates from sustainably managed forests, can usefully supplement international agreements, provided the label is underpinned by independent verification.
Kõnealune sertifikaat on ühtlasi põllumajanduslike kütuste impordi oluliseks saatedokumendiks, juhul, kui fossiilkütuste asendamise mõju kliimale ei ole suurem kui metsade ulatuslikust raadamisest tingitud süsinikdioksiidi heide.
Such certification is also an essential accompaniment to imports of agrofuels, if the climatic benefits of replacing fossil fuels are not to be vastly outweighed by increased CO 2 emissions arising from deforestation.
EL peaks tagama, et mitte miski ELi kahepoolsetes ja mitmepoolsetes kaubanduslepingutes ei piiraks kõnealuste poliitikate rakendamise ulatust.
The EU should ensure that nothing in its bilateral or multilateral trade agreements would limit the scope for implementing such policies.
Sellel on eriline tähtsus kaubanduslepingu sõlmimisel Kagu-Aasia riikidega, kus säästva arengu peatükis peab käsitlema metsade säilitamise ja ebaseadusliku raie vastase võitlusega seotud küsimusi.
This is of particular importance when it comes to the proposed trade agreement with the countries of South East Asia, where a meaningful sustainable development chapter must address the issues of forest preservation and the fight against illegal logging.
Tugevama ja tõhusama lepingu iseloomulikud jooned
Features of a stronger, more effective agreement
On pettumust valmistav, et 2006. aasta rahvusvaheline troopilise puidu leping ei ole 1994. aasta lepinguga võrreldes radikaalselt muutunud, arvestades viimase lepingu piiratud mõju.
It is disappointing that the 2006 ITTA did not represent a more radical change from the 1994 agreement in view of the limited impact this agreement has had.
Kui läbirääkijad oleksid soovinud põhiprobleemi lahendada, oleksid nad Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni eesmärgid tähtsuse järgi ümber seadnud ning alustanud troopiliste metsade kaitse ja säästva majandamise vajadusest ning degradeeritud metsaalade taastamisest.
Had the negotiators wished to tackle the core problem, they would have reversed the objectives of the ITTO and started from the need to ensure the protection and sustainable management of tropical forests and the restoration of forest areas that had been degraded.
Troopilise puiduga kauplemine oleks sel juhul lubatud ainult ulatuses, mis on kokkusobiv nimetatud eesmärkidega.
Trade in tropical timber would then only be encouraged to the extent that it was compatible with those prior objectives.
Taoline muudatus avaldaks selgelt mõju tootjariikide ja nende elanike sissetulekutele, kes ei peaks üksi kandma ülemaailmse ressursi säilitamisega seotud kulusid.
Such a change would clearly have implications for the revenues of producer countries and their inhabitants who should not be expected to bear the costs of preserving what is a global resource.
Nagu eespool mainitud, on troopilistel metsadel ülioluline roll kliimamuutuste vastu võitlemisel.
As noted above, tropical forests have a crucial role to play in combating climate change.
Seetõttu peaks rahvusvaheline üldsus olema valmis kaaluma asjakohaseid hüvitamissüsteeme neile riikidele, kes otsustavad seada prioriteediks pigem metsade säästva kasutamise pikaajalise eesmärgi kui lühiajaliste sissetulekute maksimeerimise.
The international community should therefore be ready to consider appropriate compensation schemes for those countries that decide to give priority to the longer-term objection of promoting sustainable forests rather than maximising short-term income.
Sellel omakorda on mõju arenguabile ja rahvusvahelistest finantseerimisasutustest laenamisele.
This in turn has implications for development assistance and lending from international financial institutions.
Mõlemad peaksid püüdma tagada, et kohalikel kogukondadel on alternatiive metsaraiele, kui see ei ole säästev, ja et troopiliste metsade kui ülemaailmse hüve säilitamisega seotud kulusid jagatakse riikide vahel õiglaselt.
Both should seek to ensure that local communities have alternatives to logging where this would not be sustainable and that the cost of preserving the “global commons” that tropical forests represent is shared equitably between nations.