natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisaks pooldab arvamuse koostaja liikmesriikidele tagatavat paindlikkust, võimaldades kasutada tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid, mis tulenevad Kyoto protokolli artiklile 12 vastavatest puhta arengu mehhanismi projektidest ning kolmandates riikides kõnealuse eesmärgi elluviimiseks teostatavast tegevusest heitkoguste vähendamiseks.
Moreover, he favourable towards the flexibility provided to Member States through allowing for the use of certified emission reductions resulting from clean development mechanism projects under Article 12 of the Kyoto Protocol and resulting from emission reduction activities in third countries to implement this effort.
Arvamuse koostaja tunneb siiski muret, et see kava võib kahjustada konkurentsi ELis, kui liikmesriigid ei rakenda kava ühtmoodi.
Your draftsman is, however, concerned that the scheme could distort competition within the EU if Member States do not implement the scheme in similar ways.
Lisaks võivad ELi ettevõtted saada kahjustada ka rahvusvahelises konkurentsis.
Moreover, EU companies may also suffer in international competition.
Selle taustal on arvamuse koostaja seisukohal, et komisjon peaks jätkuvalt jälgima nii ELi kui ka rahvusvahelise tasandi konkurentsile avaldatavat mõju, samuti esitama neid küsimusi käsitleva üldaruande 2016. aastaks Euroopa Parlamendile.
Against that background your draftsman considers that the Commission continuously should monitor EU wide and international competition effects as well as present an overall report by 2016 on these issues to the European Parliament.
Liikmesriigid peavad otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 kohaselt esitatud iga-aastases aruandes esitama andmed oma konkurentsiaspektide ja aastaste heitkoguste kohta, mis tulenevad artikli 3 rakendamisest, ja heitkoguste vähendamise ühikute kasutamise kohta vastavalt artiklile 4.
Member States shall, in their annual reports submitted pursuant to Article 3 of Decision No 280/2004/EC, report on competition aspects and their annual emissions resulting from the implementation of Article 3 and the use of credits in accordance with Article 4 of this Decision .
Artikkel 5 – lõige 2 – teine a lõik (uus)
Article 5 – paragraph 2 a (new)
Komisjon koostab pärast käesoleva otsuse jõustumist iga kahe aasta järel aruande, milles hinnatakse seda, kuidas käesoleva otsusega liikmesriikidele pandud kohustuste täitmine on mõjutanud konkurentsi riigi, ELi ja rahvusvahelisel tasandil.
Every two years following the entry into force of this Decision, the Commission shall draw up a report evaluating how the implementation of the Member States ' commitments thereunder has affected competition at national, EU and international level.
Vastavuse tagamise mehhanism
Compliance mechanism
Kui liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkogused direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest ületavad käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste aastast piirmäära, maksab see liikmesriik ülemääraste heitkoguste trahvi, mis on võrdne direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 16 sätestatud summaga.
Where the greenhouse gas emissions of a Member State from sources not covered under Directive 2003/87/EC exceed the annual greenhouse gas emission limit laid down in Article 3 of this Decision, that Member State shall pay an excess emissions penalty equivalent to the amount laid down in Article 16 of D irective 2003/87/EC.
See ülemääraste heitkoguste trahv tuleb maksta ühenduse fondi, mis on loodud kliimamuutuse leevendusmeetmete rahastamiseks.
Th at excess emissions penalty shall be paid to a Community fund dedicated to financing climate change mitigation measures.
Tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimise järel tehtavad kohandused
Adjustments applicable upon the conclusion of a future international agreement on climate chang e
Tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimine
C onclusion of a future international agreement on climate change
Lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse pärast rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimist, mis hõlmab artikli 3 kohastest vähendamistest ulatuslikumaid kohustuslikke vähendamisi .
Paragraphs 2, 3 and 4 shall apply upon the conclusion by the Community of an international agreement on climate change leading to mandatory reductions exceeding those pursuant to Article 3.
Kuue kuu jooksul pärast rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimist, mis hõlmab artiklis 3 sätestatud vähendamistest ulatuslikumaid kohustuslikke vähendamisi , esitab komisjon asutamislepingu artikli 251 kohaselt vastu võetava õigusakti ettepaneku, kus määratakse iga liikmesriigi panus ühenduse heitkoguste täiendavasse vähendamisse.
Within six months following the conclusion of an international agreement on climate change leading to mandatory reductions exceeding those laid down in Article 3 , the Commission shall submit a legislative proposal to be adopted in accord ance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty determining the contribution by each Member State to the Community’s additional reduction effort.
Alates lõikes 1 osutatud kokkuleppe sõlmimisele järgnevast aastast vähendatakse ühenduse kasvuhoonegaaside heitkoguseid direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest 2020. aastaks vastavalt artikli 3 lõikele 1 täiendavalt määral, mis vastab kõikidest allikatest pärinevate ühenduse kasvuhoonegaaside heitkoguste üldisele täiendavale vähendamisele, milleks rahvusvaheline kokkulepe ühendust kohustab, ning mis korrutatakse ühenduse 2020. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste üldkoguse osaga, millesse liikmesriigid annavad panuse sellistest allikatest pärinevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kaudu, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma.
From the year following the conclusion of the agreement referred to in paragraph 1, the Community's greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC in 2020 pursuant to Article 3(1) shall be further reduced by a quantity equal to the overall additional reduction of greenhouse gas emissions by the Community from all sources to which the international agreement commits the Community, multiplied by the share of the Community's total greenhouse gas emission reductions for the year 2020 to which the Member States are contributing through greenhouse gas emission reductions from sources not covered under Directive 2003/87/EC pursuant to Article 3.
Kõnealune meede, mis on ette nähtud käesoleva otsuse vähem oluliste sätete muutmiseks, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
That measure, designed to amend non-essential elements of this Decision shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 9(2);
Liikmesriigid võivad suurendada artikli 4 lõikes 4 osutatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ühikuid, mis on saadud kolmandatelt riikidelt, kes on ratifitseerinud lõikes 1 osutatud kokkuleppe, kooskõlas lõikega 5 kuni poole võrra vastavalt lõikele 2 toimuvast täiendavast vähendamisest.
Member States may increase the use of greenhouse gas emission reduction credits referred to in Article 4(4) from third countries which have ratified the agreement referred to in paragraph 1 and in accordance with paragraph 5 by up to half of the additional reduction taking place in accordance with paragraph 2.
Rahvusvahelist kokkulepet käsitlevate läbirääkimiste lõppotsustele reageerimine ei ole automaatne, vaid poliitiliste hinnangute ja otsustuste küsimus.
The reactions to the conclusions of the negotiations on an international agreement shall not be an automatism but subject to political evaluation and decision.
Pealegi peaks täiendavate jõupingutuste jagamine põhinema rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemusel.
Furthermore, the distribution of additional efforts should be based on the outcome of the international negotiation.
23. jaanuaril 2008 avaldas Euroopa Komisjon oma ettepanekud, kuidas liikmesriikides järgnevatel aastatel kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendama peab.
On 23 January 2008 the Commission published its proposals on how to reduce greenhouse gas emissions over the coming years in the Member States.
Tegemist on heitkogustega, mis pärinevad liiklusest, hoonetest (peamiselt küte ja kliimaseadmed), teenustest, väikestest tööstusettevõtetest, põllu- ja prügimajandusest.
The emissions considered were those from transport, buildings (mainly heating and air-conditioning), services, small industries, agriculture and waste disposal.
Nendest allikatest pärineb umbes 60% kogu ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest.
These currently account for some 60% of the EU’s total greenhouse gas emissions.
On tervitatav, et see ettepanek teeb igale liikmesriigile konkreetseid ettekirjutusi, mida tuleb 2020. aastaks täita.
The fact that the proposal sets concrete targets for each Member State, to be met by 2020, is welcome.
Kahjuks puudub samaaegselt sama ambitsioonikas meetmete kava ajaks pärast 2020. aastat.
However, there is no similarly ambitious catalogue of measures for the period after 2020.
Mida tähendab see ettepanek ELi tööhõivepoliitika jaoks?
What are the implications of this proposal for EU employment policy?
Esimesed uuringud, nagu Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni, Hispaania Ametiühingute Liidu Töö-, Keskkonna ja Tervise Instituudi (ISTAS), Sotsiaalse Arengu Instituudi (SDA), firma Syndex ja Wuppertali Instituudi ühisuuring näitavad, et kliimamuutusest põhjustatud muudatuste tagajärjed avaldavad positiivset mõju tööhõive olukorrale ELis.
Initial studies, e.g. the joint study by ETUC, ISTAS, SDA, Syndex and the Wuppertal-Institut, show that the consequences of climate change will have positive effects on employment in the EU: there will be scope for the creation of more and better-qualified jobs.
Peamiselt Vahemere-äärsed piirkonnad kannatavad temperatuuri tõusu tagajärgede all rohkem kui põhjapoolsemad piirkonnad.
In particular the Mediterranean regions will suffer more from the rise in temperatures than those further north.
Liiklus suurima süsinikdioksiidi heiteallikana nõuab erilisi jõupingutusi.
As the greatest emitter of CO2, transport requires special efforts.
Eksisteerivad väga suured potentsiaalid, mida tuleb sihiteadlikult kasutada: nii mittevajaliku transpordi vähendamine, kõige energianõudlikuma liikluse piiramine kui ka tõhususe suurendamine tehniliste ja logistiliste vahendite abil.
There are great possibilities, and determined action is needed to exploit them: reducing unnecessary transport, restricting the most energy-intensive modes of transport, and increasing efficiency by technical and logistical means.
Sealjuures tekib ka häid võimalusi uute töökohtade loomiseks.
There are also good opportunities for the creation of new jobs.
Sama kehtib ka ehitussektori puhul.
A similar situation obtains in the construction sector.
Olemasolevate hoonete renoveerimine (parem isolatsioon, taastuvenergia sisseehitamine jne) ja uute energiatõhusamate hoonete ehitamine loovad uusi töökohti kohalikul ja piirkondlikul tasandil.
The renovation of existing buildings (improved insulation, installation of renewables, etc.) and the construction of new, more energy-efficient buildings create new jobs at local and regional level.
Kliimamuutus määratletakse esmatähtsa väljakutsena teiste poliitikavaldkondade suhtes.
Climate change is treated as a priority challenge in relation to other areas of policy.
Aga ta on koos kõigi oma tagajärgedega üks väga kompleksne teema.
However, with all its effects it is a very complex topic.
Seetõttu on seda olulisem inimesi kõigil tasanditel kliimamuutusest tulenevate muudatuste vastu ette valmistada.
That makes it all the more important to prepare people at all levels for the new situation climate change will engender.
Vajalik on strateegia, kuidas ennekõike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete omanikud ja töötajad end kõige paremini ümber orienteerida saaksid.
We need a strategy on the best way for businesspeople and workers, particularly in SMEs, to adjust themselves.
Spetsiaalsed väljaõppe ja koolituse meetmed on kõigile tungivalt vajalikud.
Specific training measures for all are urgently needed.
Nii ELi asutusi Dublinis ja Bilbaos kui ka Euroopa Tööhõive Seirekeskust kutsutakse tugevamalt üles leidma vastuseid paljudele lahtistele küsimustele selle kohta, milliseid konkreetseid tagajärgi kliimamuutus erinevates piirkondades ning majandusvaldkondades kaasa toob.
The EU Agencies in Dublin and Bilbao and the European Employment Observatory are now under greater pressure to find answers to the many unanswered questions on what specific effects climate change will have in the various regions and economic sectors.
Kliimamuutus muudab ühiskonda.
Climate change changes society.
Nii puudutab kliimamuutus kõige rohkem just kõige vaesemaid elanikkonnakihte nii ELis kui ka terves maailmas.
Accordingly it is the poorest in society – both in the EU and worldwide – who are hardest hit by climate change.
Just neil puuduvad vahendid kliimamuutusega kohanemiseks.
They, more than any others, lack the resources to adapt to climate change.
Kõrged energiahinnad mõjutavad juba praegu madalamate sissetulekutega inimesi.
High energy prices are already affecting people in the lowest income brackets.
Kerkivad toiduannete hinnad võivad juba olemasolevaid näljahädasid märgatavalt laiendada.
Rising food prices are likely to drastically exacerbate existing famines.
Vajalik on ülemaailmne tegutsemine maailmas valitseva näljahäda vastu.
There is a need for a global offensive against hunger in the world.
Kasvuhoonegaase atmosfääri paiskavate energialiikide kasutamise vähendamisel tulenev koormus tuleb sotsiaalselt õiglaselt ära jagada.
The burden of saving the energy that produces greenhouse gases needs to be shared in a socially just manner.
Niinimetatud esimeses maailmas toimuv ületootmine ning ebaterve tarbimine põhjustavad mitte ainult ressursside raiskamist, vaid mõjutavad laiaulatuslikult ka kliimasüsteemi.
Overproduction and unhealthy consumption in the ‘First World’ not only cause a waste of resources but also have a heavy impact on the climate.
Vastavalt „saastaja maksab“ põhimõttele on seega vajalik kõigi ressurssidega, ka kasvuhoonegaase õhku paiskavate toodete omadega säästlikult ümber käia.
On the basis of the ‘polluter pays’ principle, then, we need to make economical use of all resources, including those which emit greenhouse gases.
Vajalik on üleeuroopaline energiamaksude ühtlustamine koos vähe kasvuhoonegaaside heited tekitavate majandusvormide eelistamisega ning tugevama palju kasvuhoonegaaside heiteid tekitavate allikate maksustamisega.
Energy taxes should be harmonised at EU level, rewarding forms of business with low emissions and increasing taxes on high greenhouse gas emitters.
See annaks tugeva tõuke uute tehnoloogiate arenguks ning seega kõrget kvalifikatsiooni nõudvate elukutsete edendamiseks, eriti alternatiivsete energiaallikate valdkonnas.
This would give a solid boost to the development of new technologies and thus promote highly-qualified new jobs, particularly in the alternative energy sector.
Juba täna kuivuse ja ekstreemsete ilmastikutingimuste all kannatavates piirkondades on kliimamuutuse tagajärjed kõige rohkem tuntavad.
It is in the areas already affected by drought and extreme weather conditions that the impact of climate change will be most keenly felt.
Rahvusvaheline solidaarsus muutub üha enam kokkukasvavas maailmas senisest olulisemaks.
International solidarity will become even more important than in the past in an increasingly interdependent world.
Kas puhta arengu mehhanismi kohased projektid on sealjuures õigeks vastuseks, jääb veel lahtiseks.
Whether Clean Development Mechanism (CDM) projects represent a correct way of addressing this issue is as yet unclear.
Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel ( KOM(2007)0540 , 18.9.2007) on väga tervitatav.
The idea of ‘Building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change’ (COM(2007)540 of 18 September 2007) is very much to be welcomed.
Kasvav väljaränne kõige vaesematest ja kliimamuutusest eriti tugevalt mõjutatud riikidest on sotsiaalpoliitiline lõhkeaine, mis mõjutab nii riike, kust välja rännatakse, kui ka riike, kus tugev sisserändesurve ühiskondlikke pingeid tekitab.
The increasing migration from the poorest countries most severely affected by climate change is socio-political dynamite, and affects not only the countries from which emigration takes place but also those in which heavy pressure from immigration creates social tensions.
(6 a) Liikmesriigid ja Euroopa Liit võtavad oma kohustuste täitmisel arvesse võimalusi ning riske, mida kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine sotsiaal- ja tööhõive valdkondade jaoks kaasa toob.
(6a) In fulfilling their obligations, the Member States and the European Union should consider the opportunities and risks associated with the reduction in greenhouse gases for social security and employment.
Nii olemasolevaid Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi Dublinis, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri Bilbaos kui ka Euroopa Tööhõive Seirekeskust kutsutakse tugevamalt üles vajalikke muudatusi analüüside ning uuringutega toetama.
It is increasingly incumbent on existing bodies such as the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in Dublin, the European Agency for Safety and Health at Work in Bilbao and the European Employment Observatory to provide support for the necessary adjustments by means of analyses and studies.
Ühenduse Dublinis ning Bilbaos asuvate asutuste ning Euroopa Tööhõive Seirekeskuse kaasamine on eriti vajalik, kuna kliimamuutuse tagajärgi ELi sotsiaal- ja tööhõivepoliitikale on teaduslikult väga vähe uuritud.
The involvement of the European agencies in Dublin and Bilbao and the Employment Observatory is particularly necessary since there is still a major research gap concerning the effects of climate change on social and employment policy in the EU.
Nii võiks näiteks Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur uurida ELi õigusakte töötervishoiu ning tööohutuse valdkonnas kliimaga seotud muudatuste suhtes.
For example, the European Agency for Safety and Health at Work could consider changes to EU health and safety legislation made necessary as a result of climate change.
(6 b) Kliimamuutuse tõttu hädavajalikku tööturu kohandamist ja ümberstruktureerimist tuleb toetada assigneeringutega struktuurifondidest, eriti Euroopa Sotsiaalfondist ja vajadusel ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist, ning lihtsustada sotsiaalse dialoogi tugevdamisega eri tasanditel (sektorispetsiifilisel, sektoritevahelisel, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil), samuti sotsiaalselt võrdsete tingimuste loomisega ettevõtete ja üksikisikute koolituse ja ümberõppe edendamiseks.
(6b) Adjustments and restructuring in the labour market which become necessary as a result of climate change should be supported with appropriations from the structural funds, particularly the European Social Fund and, where appropriate, from the European Globalisation Adjustment Fund, and facilitated by promoting social dialogue at various levels (sector specific, inter-sectoral, and at regional, national and EU levels ) and by creating socially egalitarian conditions in order to promote training and retraining for business es and individual s .
(6 c) Kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude hindamisel ei tohiks heitkoguste vähendamine olla ainuke kriteerium: lisaks tuleks kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt hinnata mõju tööhõive olukorrale uute töökohtade loomise mõttes ja /või töökohtade kohandamise ning töötingimuste paranemise mõttes.
(6c) In assessing progress towards the achievement of the stated objectives, emissions reduction should not be the sole criterion: there should also be a qualitative and quantitative assessment of the impact on the employment situation in terms of new jobs and/or adaptation of jobs and better working conditions.
Liikmesriigid tagavad, et nende tegevussuund kõnealuste ühikute ostmisel annab prioriteedi keskkonnasõbralikele ning sotsiaalselt kasulikele projektidele , suurendab projektide tasakaalustatud geograafilist jaotust ja aitab kaasa rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimisele.
Member States shall ensure that their policies for purchasing these credits give priority to environmentally and sociallyfriendly projects, enhance the equitable geographical distribution of projects and the achievement of an international agreement on climate change.
Euroopa Liit võttis 2007. aastal kohustuse vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 1990. aasta tasemega võrreldes 20% võrra.
In 2007 the European Union made a commitment that it would, by the year 2020, reduce its greenhouse gas emissions by 20% in relation to the year 1990 level.
Kuna see eesmärk mõjutab tuntavalt piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, on tarvis rõhutada, et Euroopa majanduse muutmine vähe kasvuhoonegaaside heiteid tekitavaks ja energiatõhusaks saab toimuda vaid selle ühendamisel ühtekuuluvuspoliitikaga.
Since this objective fundamentally affects the economic and social cohesion of individual regions, it must be stressed that an energy-efficient European economy with low greenhouse gas emissions can only be achieved if it is integrated into cohesion policy.
Need kaks sihtvaldkonda tuleb ühendada ning kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise tahud on soovitav kaasata ühtekuuluvuse ja struktuurilise arengu rahastamiseks mõeldud vahendite eraldamise tingimuste hulka.
These two target areas must be linked together, and it is recommended that aspects of reducing greenhouse gas emissions be incorporated into the system of conditions of the funds earmarked for cohesion and structural development.
Piirkondade vahelise majandusliku erinevuse tõttu võib kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine mahajäänud piirkondadele tõsiseks koormaks osutuda.
As a consequence of the economic differences between individual regions, reducing greenhouse gas emissions could represent a considerable burden to regions lagging behind.
Selliseid piirkondi tuleks seetõttu spetsiaalselt rahastada, et ELi eesmärkide saavutamine ei põhjustaks neile liigseid kaotusi.
Such regions should therefore receive special funding in order that meeting the EU’s objectives should not cause them to suffer unreasonably high losses.
Kuigi Euroopa Liit paneb selle kohustuse liikmesriikide valitsustele, tähendab see tõsist koormat liikmesriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning muudele kohalikele ja piirkondlikele toetusfoorumitele ja organisatsioonidele.
Although the European Union obliges governments of the Member States to undertake this commitment, there is a considerable burden on their local and regional governments and other local and regional advocacy forums and organisations.
Ambitsioonika eesmärgi saavutamine on võimalik vaid keskvalitsuse ja kohalike/piirkondlike organisatsioonide vahelise pideva vertikaalse koostöö ning kohalike/piirkondlike organisatsioonide vahelise pideva horisontaalse koostöö toimimisel ülesannete ühtlustamise ja täitmise ajal.
The ambitious objective can only be achieved if, during harmonisation and completion of the tasks, there is continuous vertical cooperation between central government and local/regional organisations and continuous horizontal cooperation between individual local/regional organisations.
Kuna suure osa kasvuhoonegaaside heitkoguseid saab omistada erasektori turul tegutsejatele ja üksiktarbijatele, on tööstuslike saastajate ja kodumajapidamiste kaasamine programmi rakendamisse nii liikmesriigi kui piirkondlikul tasandil eluliselt tähtis.
However, since a large proportion of greenhouse gas emissions can be attributed to private sector market players and individual consumers, the involvement of individual industrial emitters and households in implementing the programme is vital at both Member State and regional level.