natgillin/translations-raw huggingface dataset:
32. rõhutab, et avalik-õiguslik meedia peaks võtma kasutusele uue meedia kommunikatsioonitehnikad, et suurendada oma usaldusväärsust avatud avaliku osaluse kaudu; julgustab avalik-õiguslikke ringhäälinguorganisatsioone näiteks looma voogedastust kasutavaid internetifoorumeid, kus avalikkus saab jälgida liikmesriikide parlamentides ja Euroopa Parlamendis toimuvat arutelu ning sel teemal arvamusi vahetada;
Underlines the need for public service media to take on board communication techniques relying on the new media so as to increase their credibility via open public participation; encourages public service broadcasters, for example, to create online forums using webstreaming, where the public can follow and exchange views on debates in national parliaments and the European Parliament;
33. rõhutab vajadust tagada, et ELi institutsioonid töötaksid üheskoos kommunikatsioonitegevuse parandamiseks; on seisukohal, et ELi institutsioonid peaksid aitama detsentraliseerida ELi kommunikatsioonipoliitikat, et anda sellele teabevahetuse eri tasandite lähendamiseks kohalik ja piirkondlik mõõde, ning nad peaksid ergutama liikmesriike andma üldsusele rohkem teavet ELiga seotud küsimuste kohta;
Stresses the importance of ensuring that the EU institutions work alongside each other in improving communication activities; takes the view that the EU institutions should help to decentralise EU communication policy in order to give it a local and regional dimension so as to bring different levels of communication closer to one another, and should encourage the Member States to provide the public with more information on EU-related matters;
39. on seisukohal, et parlamendi infobürood liikmesriikides peaksid mängima suuremat rolli nii riikliku, piirkondliku kui ka kohaliku meedia kaasamises; soovitab suurendada parlamendi infobüroode eelarveridade mahtu konkreetse eesmärgiga tagada parem kommunikatsioon;
Takes the view that Parliament’s information offices in the Member States should play a more influential role in involving national, regional and local media; suggests increasing the budget lines for Parliament’s information offices, with the specific aim of ensuring better communication;
Ajakirjandus ja uus meedia
Welcomes the fact that the European Parliament Prize for Journalism includes the category of new media;
45. juhib tähelepanu asjaolule, et muutused ajakirjanike töös sillutavad teed avatumale ja pühendunumale meediale, mis on üha paremini informeeritud kogukondade teenistuses, kuid tuleb tagada, et see on ajakirjanduse kui terviku huvides ega mõjuta ajakirjanike staatust;
Points out that changes to the way in which journalists pursue their profession are paving the way for more open and committed media serving communities that are increasingly well informed, but that steps must be taken to ensure that this is in the interests of journalism as a whole and does not affect the status of journalists;
Poliitika ja teabevahetus on sama mündi kaks poolt.
Politics and communication are two sides of the same coin.
Sellest tulenevalt tekib probleem, kui poliitika kohta ei anta asjakohast teavet.
Consequently a problem arises if politics fails to be communicated properly.
Just selles kontekstis seisab ELi ees suurim väljakutse.
It is in this context that the EU faces its greatest challenge.
Käesoleva raporti üldine eesmärk on tutvustada – eriti ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele – viise, kuidas oleks ELi puudutavates küsimustes võimalik Euroopa kodanikke rohkem kaasata.
The overall aim of this report is to present - notably to the EU institutions and Member States - ways in which European citizens can become more involved in matters regarding the EU.
Raportis vaadeldakse, kuidas teabevahetus saab algatada, soodustada ja edendada Euroopas arutelu ja teabe liikumist, toimugu see siis kas riikide meedias euroopateemalise arutelu mahtude suurendamise kaudu või Euroopa avaliku sfääri kaudu.
The report looks at how communication can initiate, encourage and further European debate and the flow of information, whether this is done through increased discussion of European matters in national media or through a European public sphere.
Riikide avalike sfääride euroopastumine tähendab Euroopa teemade esiletõusu riikide avalikes sfäärides.
Europeanisation of the national public spheres refers to an increase of European issues in national spheres.
Euroopa avalik sfäär tähendab riigipiire ületavat arutelu, mis pöördub Euroopa avalikkuse poole.
The European public sphere refers to debate that transcends national borders and addresses a European public.
Seniseid katseid Euroopa avaliku sfääri loomiseks iseloomustavad kolm keskset puudust:
Three elements are central in explaining the shortcomings of earlier attempts to establish a European public sphere:
Euroopa Liit on keeruline organisatsioon, mida ei ole lihtne selgitada.
The EU is a complex entity, which is not easily explained.
Euroopa avaliku sfääri loomiseks ei ole üht lihtsat lahendust.
There is not one simple solution for the creation of a European public sphere.
Sellest tulenevalt on vaja kombineerida paljusid erinevaid lahendusi.
Consequently there is a need for a wide combination of different solutions;
Süüdistamismängud : keerukuse tõttu keegi otseselt ei vastuta ja ELi-teemaliste arvamusküsitluste negatiivsete tulemuste või avalikkuse negatiivse arvamuse korral tõttavad juhid kiiresti ELi süüdistama.
The blame game : Because of the complexity no-one takes direct responsibility and leaders are quick to blame the EU in the case of negative polls or public opinion on EU matters.
Sellest tulenevalt on äärmiselt tähtis, et liikmesriikide ja ELi institutsioonide vastutavad juhid vastutuse võtaksid.
Consequently, it is essential that the responsible leaders in Member States and EU institutions assume responsibility;
Euroopa avaliku sfääri loomine peab algama alt üles, Euroopa elanikest lähtuvalt.
The creation of a European public sphere must start from the bottom, departing from the European populations.
Ainult nii saavutab avalikkus tegeliku kontrolli.
Only this way will the public have real ownership.
Euroopa avaliku sfääri loomise eesmärk tuleb saavutada erinevatel tasanditel.
The aim of creating a European public sphere is one that must be achieved on several levels.
See ei ole vaid meedia, vaid ka poliitikute ja avalike institutsioonide ülesanne.
This task does not belong solely to the media but also to politicians and public institutions.
Nii komisjon kui ka parlament on minevikus teinud algatusi üleeuroopalise arutelu edendamiseks ja on saavutatud teatud edu.
Both the Commission and the Parliament have taken initiatives to further a pan-European debate in the past and there have been some achievements.
Parlament viis Euroopa Parlamendi valimiste ajal Facebookis läbi tulemusliku kampaania, mis tõi 60 000 poolehoidjat.
The Parliament carried out an effective campaign on Facebook during the European election, which resulted in 60,000 fans.
Komisjon kasutas internetisuhtlust tulemuslikult, töötades EUTube'iga ja on astunud Euroopa avaliku sfääri kampaanias olulisi samme.
The Commission used online communication effectively when working on EU Tube and has taken important steps with the European public spaces campaign.
Kuid palju rohkem on võimalik ära teha.
But much more can be done.
Institutsiooniline ja tehnoloogiline taust selleks ei ole kunagi olnud soodsam.
The institutional and technological setting has never been better.
Lissaboni leping on tähtis samm ELi demokratiseerimisel ja uus meedia pakub uusi võimalusi.
The Lisbon Treaty is an important step in the democratisation of the EU and new media present new possibilities.
Potentsiaal kodanike kaasamiseks on suurem kui kunagi varem.
The potential for involving citizens is higher than ever before.
Siiski ei ole olukord samavõrd paranenud, kui küsimuse all on ELi teemade lisamine liikmesriikide päevakorda.
However, the situation has not improved accordingly when it comes to putting EU issues on the agenda in Member States.
Selle puudujäägi ületamise peamine vahend on teabevahetus.
The key instrument to overcoming this gap is communication.
Teabe puudumine ei ole probleem; paljud osapooled, meedia ja ka institutsioonid, tegelevad euroopateemalise teabe levitamisega, kuid sellest üksi ei piisa.
The problem is not the lack of information; several players - media as well as institutions - are involved in the dissemination of information on European issues but this alone is not sufficient.
ELi-teemaliste küsimuste käsitlemisel peavad asjaomased osapooled eristama kodanike teavitamist ja kodanikega suhtlemist .
When dealing with EU questions, the relevant actors need to distinguish between informing and communicating with citizens.
Teavitamine on ühesuunaline protsess, samas kui suhtlemine on kahesuunaline protsess, mis hõlmab dialoogi.
Informing is a one-way process, whereas communication is a two-way process involving dialogue.
Teavitamine teeb lihtsalt sisu kättesaadavaks, ilma mingi tagatiseta, et see liikmesriikide kodanikes huvi äratab.
Informing by merely making content available is no guarantee of creating interest among citizens in Member States.
Seepärast on möödapääsmatult vajalik, et dialoogi tekitamiseks kodanikega järgiks „saatja” suhtlemise põhimõtteid.
It is therefore imperative that the ‘sender’ follow the principles of communication in order to create dialogue with citizens.
Poliitiline taust
The Political Setting
Kui kodanikke üritatakse poliitiliselt ELi asjadesse kaasata, siis mängivad tähtsat rolli kaks tegurit:
Two parameters play an important role when trying to involve citizens politically in EU matters:
Otsene osalemine , näiteks valimistel.
Direct participation such as elections.
Täna piirdub see Euroopa Parlamendi valimistega iga viie aasta tagant, samas kui tähtsad ametikohad, näiteks kõrge esindaja, komisjoni president ja Euroopa Ülemkogu eesistuja täidetakse ilma kodanikke kaasamata.
Today this is limited to EP elections every five years while important posts, such as the High Representative, the President of the Commission and President of the European Council, are appointed without the involvement of citizens;
Siinkohal pooldab raportöör kodanikualgatusi kui otsese osalemise näidet.
In this regard the rapporteur welcomes the citizens’ initiative as an example of direct participation.
Eluliselt tähtis on Euroopa poliitiline kultuur riiklikul tasandil .
European political culture at national level is vital.
Selleks, et liikmesriikide kodanikel tekiks Euroopa asjade vastu tõeline huvi, on tähtis, et riikide parlamendiliikmed tegeleksid ELi poliitikaga ja suurendaksid oma kodumaa avalikus sfääris teadlikkust Euroopa õigusest.
If citizens in Member States are to take a genuine interest in European matters, it is essential that national MPs deal with EU politics and raise awareness on European legislation in their national spheres.
Riiklikul tasandil on Euroopa asjade minister samm õiges suunas ja seda tuleks pidada tugevaks poliitiliseks sõnumiks, et EL tuleb päevakorras kõrgele kohale tõsta.
At national level, a minister for European affairs is a step in the right direction and should be seen as a strong political signal to put the EU high on the agenda.
Mis veelgi tähtsam, Euroopa asjade minister loob kontaktpunkti, kuhu kodanikud saavad otse pöörduda ja vastuseid nõuda, edendades sellega Euroopa avaliku sfääri loomist.
More importantly, a minster for European affairs represents a point of reference to which citizens can direct questions and demand answers, thus furthering the creation of a European public sphere.
Raskus seisneb selles, kuidas luua kõigi Euroopa institutsioonide vahel tõeline koostöökultuur Euroopa asjadest teavitamisel, nagu on sätestatud 2008. aasta ühisdeklaratsioonis „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel”.
The challenge will be to establish a real culture of cooperation between all European institutions in terms of communicating the EU, as laid out in the 2008 joint declaration ‘Communicating Europe in Partnership’.
See peaks hõlmama ka koostööd ELi ja liikmesriikide valitsuste ja parlamentide vahel.
This should include cooperation between the EU and national governments and parliaments.
Lissaboni leping
Lisbon treaty
Kaks Lissaboni lepingus sätestatud momenti tähendavad konkreetseid samme kodanike kaasamisel Euroopa asjadesse:
Two elements established by the Lisbon Treaty represent concrete steps to further engage citizens in European matters:
Lissaboni lepinguga kaasatakse rohkem liikmesriikide parlamente.
The Lisbon Treaty introduces a higher degree of involvement of national parliaments.
Raportöör tervitab seda sammu, sest see tõstab teavitamise ja suhtlemise taset.
The rapporteur welcomes this step as it raises the level of information and communication;
Euroopa kodanike algatus loob kodanikele võimaluse ELi teemades aktiivselt osaleda, nõudes komisjonilt meetmete võtmist.
The European Citizens’ Initiative introduces the possibility for citizens to engage actively in EU issues by committing the Commission to take action.
Sellel on teabevahetuse seisukohalt suur potentsiaal, sest ühe miljoni allkirja kogumine on juba iseenesest hea lugu ja tekitab tõenäoliselt meedias huvi.
It contains great potential for communication as the collection of one million signatures in itself is a good story and something that is likely to cause interest in the media.
Lisaks sellele on algatus piiriülene tegevus, mis aitab kaasa Euroopa avaliku sfääri loomisele.
Moreover, the initiative is a cross-border activity that will contribute to creating a European public sphere.
ELi vähene kajastamine liikmesriikide meedias on hästituntud fakt.
The lack of EU coverage in the media in Member States is a well-known fact.
Selleks, et luua Euroopa avalik sfäär, peaksid kodanikud olema ELi institutsioonide poliitilise eluga palju tihedamas kontaktis.
In order to establish a European public sphere, citizens should be in much closer contact with the political life of the EU institutions.
Üldpilt ELi uudiste vahendamisest meedias on selline, et kirjutav ajakirjandus vahendab ELi teemasid regulaarselt, samas kui uudiste edastamisel televisioonis (mõnede selgete eranditega) on palju parandamisruumi.
The overall picture of the media’s EU news coverage is that of a written press reporting regularly on EU issues, whereas TV news broadcasting (with a few clear exceptions) has substantial room for improvement.
Avalik-õiguslik ringhääling
Public service broadcasting
Raportöör tunnistab avalik-õigusliku ringhäälingu keskset rolli ning vajadust seda veelgi tugevdada ja poliitiliselt toetada.
The rapporteur recognises the essential role of public service broadcasting and its need for further strengthening and political support.
Ajalugu on näidanud, et turg ei suuda tekitada sisulist ELi teemade vahendamist, seega on eluliselt tähtis, et liikmesriigid tagaksid avalike teenusepakkujate põhikirjade järgimise selleks, et tagada ELi teemade vahendamine ja avalikkusele edastamine.
History has shown that the market is not able to deliver substantial EU coverage, so it is crucial that Member States ensure that public service charters are respected in order to guarantee that EU coverage is delivered to the public.
ELi algatused
EU initiatives
Püüdes luua üleeuroopalist meediat, on EL käivitanud ja toetanud mitut algatust, eelkõige Euronews ja EuroparlTV.
The EU has launched and supported several initiatives in an attempt to create pan-European media, most notably Euronews and EuroparlTV.
Euronews ei ole suutnud haarata ühist laia ELi avalikkust, osaliselt ajakirjanduse ja uudiste vastuvõtus esinevate keeleliste erinevuste tõttu.
Euronews has not managed to address a wide and collective public in the EU, partly due to the issues of language differences in the perception of journalism and news gathering.
EuroparlTV on tehnoloogiline uuendus, millel siiski puudub ajakirjanduslik kaal.
EuroparlTV is a technological innovation that does, however, suffer from lack of journalistic weight.
Seepärast usub raportöör, et vaja on sisulisi alternatiive.
The rapporteur therefore believes that there is a need for substantial alternatives.
ELi korrespondendid
EU correspondents
Viimastel aastatel on vähenenud ELi institutsioonide juurde akrediteeritud ajakirjanike arv.
The number of journalists accredited to EU institutions has diminished over the last years.
See vähenemine ei ole kaasa toonud toodangu vähenemist, peamiselt internetimeedia tõttu, mis on viinud eelduseni, et ajakirjanikel ei ole vaja füüsiliselt Brüsselis kohal olla.
This decrease has not resulted in a decrease in output, not least due to online media, which has lead to the assumption that it is unnecessary for journalists to be physically present in Brussels.
See suundumus teeb raportöörile muret.
This tendency worries the rapporteur.
ELi teemade kajastamine nõuab reporterite kohalolekut Brüsselis.
Reporting of EU matters demands the presence of reporters in Brussels.
Ainult inimestega isiklikult kohtudes ja ELi institutsioonides viibides saavad reporterid tegeleda Brüsseli teemade igapäevase sügavutimineva kajastamisega.
Only by meeting people face-to-face and being present in and around the EU institutions can reporters carry out in-depth investigative everyday reporting from Brussels.
ELi teemade vahendamise suurendamine avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide personali kohaloleku suurendamise kaudu Brüsselis võiks lisaks sellele olla stiimul turupõhisele meediale oma kohaloleku suurendamiseks.
Boosting EU coverage by increasing the presence of public service broadcasters personnel in Brussels could, furthermore, be an incentive for market driven media to increase their presence.
Tehnoloogia – uus meedia
Technology - New Media
Dialoog on kodanike kaasamise tulemuslik vahend.
Dialogue is an effective means of engaging citizens.
Sellega seoses on tähtis roll uuel sotsiaalsel internetimeedial.
In this regard new online social media play an important role.
Sotsiaalne meedia tähendab siinses kontekstis ka platvorme nagu Twitter ja Facebook, kus järjest rohkem poliitikuid ja institutsioone on kodanikega dialoogis.
Social media in this context include platforms such as Twitter and Facebook, where an increasing number of politicians and institutions engage in dialogue with citizens.
On mitu põhjust, miks sotsiaalne meedia on suhtlemiseks eriti sobiv:
There are a number of reasons why social media are particularly adequate for communication:
See publik ei oota mitte ainult juurdepääsu meediale, vaid ka võimalust sellele reageerida, teavet jagada ja kasutada;
These audiences expect not only to have access to media but to respond to it, share and use information;
5. lõpuks on sotsiaalsel meedial tohutu potentsiaal suhtlemiseks noortega, see on vanuserühm, kelleni ELil on traditsiooniliselt olnud eriti raske jõuda.
Finally, social media has tremendous potential to communicate with young people, an age group that the EU has traditionally found particularly hard to reach.
EL ja liikmesriigid
EU and Member States
Euroopa Parlament on teinud läbipaistvuse osas olulisi edusamme, muutudes suhteliselt suletud institutsioonist avatuks, mille koosolekuid kantakse internetis otse üle.
The European Parliament has made significant progress in terms of transparency, moving from a relatively closed institution to one of open, web-streamed meetings.
Seda avatust tuleb veelgi suurendada ambitsioonikate eesmärkide kaudu.
This openness must be improved further with ambitious goals.
Lisaks sellele tuleb muuta ELi institutsioonide sisest teabevahetuspoliitikat.
Moreover there is a need for a change in communication policies inside the EU institutions.
ELi personalile antavad suunised peaksid rõhutama, et lihtsam on saada andeks, kui saada luba.
The guideline for EU personnel should emphasise that it is easier to be forgiven than to get permission.
See tähendab, et hierarhilises süsteemis peaks kõigi tasandite ametnikel olema lubatud vajaduse korral kiiresti tegutseda nii kodanikele kui ka ajakirjandusele vastamisel.
This means that in a hierarchical system officials at all levels should be allowed to act promptly when required, both in terms of giving answers to citizens and the press.
Selleks, et liikmesriikide avalikus sfääris tekiks ELi teemadel arutelu, peab ELi institutsioonide teabevahetuspoliitika olema ambitsioonikas.
If national spheres are to open up debate on EU matters, it is essential that the EU institutions maintain an ambitious communication policy.
Euroopa ja liikmesriikide juhid ja institutsioonid vastutavad teabe levitamise eest mitte ainult traditsioonilistes kanalites, vaid ka selliste meediavormide kaudu, kus kodanikel on aktiivne roll.
European and national leaders and institutions bear the responsibility of disseminating information, not only through traditional channels but through media formats where citizens play an active role.
Selleks on vajalik töötajaid nende suhtlemisoskuste parandamiseks asjakohaselt koolitada.
For this it is essential that personnel receive relevant training to develop their communication skills.
Lisaks sellele tuleb tugevdada sidemeid ELi ja liikmesriikide vahel.
Furthermore, links between the EU and Member States must be strengthened.
Parlamendi ja komisjoni esindused liikmesriikides peavad riiklikes aruteludes võtma aktiivsema rolli.
Parliamentary and Commission representations in Member States must play a more active role in national debates.
Kohalik tasand
Go local
Euroopa asjadest teavitamisel on ülimalt tähtis näha asju kohalikust vaatenurgast.
When communicating EU issues it is essential to think locally.
Ajakirjanike jaoks tähendab see, et näiteks rändlust, ÜPPd või uut märgistust käsitlevat määrust kajastavad lood tuleb esitada, pidades silmas nende mõju liikmesriigile.
For journalists this means that stories such as roaming, the CAP or new regulation on labelling must be reported in relation to their national impact.
See tähendab alt üles lähenemisviisi, kus üldpilt ühendatakse liikmesriikide kohaliku vaatenurgaga.
This implies a bottom-up approach combining the big picture with the local picture in Member States.
Piirkondlik Euroopa Liidu teemade kajastamine tele- ja raadiovõrkudes on lahendus, mida raportöör pooldab ja mis tugevalt täiendab riikliku ringhäälingut tegevust.
Regional EU broadcasting by TV and radio networks is a solution that the rapporteur endorses and a strong complement to national media broadcasting.
Sellega seoses võib lisatuge anda ELi-poolne rahastamine, tingimusel et piirkondlikud ringhäälinguorganisatsioonid tegelevad ELi uudiste sõltumatu ja kriitilise vahendamisega.
In this regard EU funding can be supportive on the expectation that regional broadcasters deliver independent and critical EU news coverage.
Raportöör tervitab komisjoni algatust piirkondlike raadio- ja televõrkude üleeuroopalise ringhäälingu kohta.
The rapporteur welcomes the Commission initiative on regional radio and TV networks’ pan-European broadcasting.
Raportöör osutab Euroopa asjadest teavitamisel lahendusena avaliku ja erasektori partnerlusele.
The rapporteur points to private-public partnerships as a solution when dealing with the issue of communicating EU issues.
See tähendab, et ELi suhtlusülesandeid kutsutakse täitma vilunud meediaprofessionaalid, nagu seda on tehtud minevikus.
This means inviting skilled media professionals to deal with communicative tasks for the EU as has been done in the past.
Uus Euroopa lugu
The new European story
Kohaliku tasandi arvestamisest ei piisa.
It is not enough to go local.
Ehkki ELi ametnikud peavad suutma rääkida konkreetseid lugusid, millega kohalikud saavad suhestuda, siis võimalik Euroopa avalik sfäär peitub samuti teatud mõttes samastumises, mis läheb kodakondsusest kaugemale.
Even though EU officials must be able to tell concrete stories that citizens can relate to, the potential of a European public sphere also lies in a sense of identification that goes beyond nationality.
Sellega seoses on tähtis rääkida ühist Euroopa lugu, mis ületab riiklikud ja poliitilised eelistused.
In this regard it is important to tell a common European story that goes beyond national and political biases.