natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Meie õigusloomealane tegevus on keskendunud tarbijate huvides integreeritud turu loomisele.
Our legislative work has focused upon delivering an integrated market for the benefits of the consumers.
1999. aastal vastu võetud finantsteenuste tegevuskava viidi lõpule 2005. aastal.
The Financial Services Action Plan adopted in 1999 was finalised in 2005.
Siiski on töö pärast seda jätkunud, kuna tarvis on reageerida turu arengutele või puudustele.
The work has, however, continued since with the needs to respond to market developments or shortcomings.
Ühe konkreetse teemana võiks nimetada seda, et Euroopa Parlament võitles mitu aastat selle eest, et ühtlustada maksetega seotud kulud kogu euroalal ja 2001. aastal võeti lõpuks vastu vastav määrus.
Only to mention one topic in particular, the European Parliament fought many years for an aligning payment charges throughout the euro area and a regulation was finally adopted in 2001.
Lisaks ühtse euromaksete piirkonna (Single Euro Payment Area – SEPA) loomisega seotud tööle on õigusloomet puudutav tegevus hõlmanud kindlustusteenuseid (näiteks edasikindlustust ja maksevõimet), pangateenuseid (näiteks kapitalinõuet), väärtpaberiturge (näiteks investeerimisteenuseid) ning järelevalvet ja üldiselt reguleerimist puudutavaid küsimusi Lamfalussy protsessi raames.
In addition to this work to establish a Single Euro Payment Area (SEPA) the legislative work has covered insurance services, such as reinsurance and solvency, banking services, such as capital requirements, securities markets, such as investment services, and supervisory and regulatory issues in general in the framework of the Lamfalussy process.
Parlament on olnud väga aktiivne Lamfalussy raamistiku sisseseadmisel, et parandada finantsturgude järelevalvet ja reguleerimist.
The Parliament have been very active in setting up the Lamfalussy framework in order to improve financial market supervision and regulation.
Selle protsessi käigus on Euroopa Parlament endale kindlustanud võrdväärsed volitused nõukoguga, kuna mõlemad on õigusloojad.
It has it this process made sure that it has the same powers as the Council both being the legislators.
Samuti on parlament teinud tööd kõnealuse protsessi läbipaistvuse suurendamiseks kõigis etappides.
It has also worked for making this process more transparent on all stages.
Euro välisesindus
External representation of the euro
Küsimused selle kohta, kas oleks vaja euro vahetuskursi poliitikat ja kui, siis kes konkreetselt selle eest vastutaks, on jäänud suuremal või vähemal määral vastuseta.
Whether there should be an exchange-rate policy for the Euro, and, if so, who exactly would be responsible for it, have been more or less open questions.
Asutamislepingus ei ole selle kohta selget sätet.
The Treaty is not clear in this respect.
Samuti ei ole selge see, kes võib euroala nimel sõna võtta rahvusvahelisel tasandil – kas EKP president, komisjon, nõukogu eesistuja või eurogrupi eesistuja (juhul kui see ei lange kokku nõukogu eesistujaga).
Nor is it clear who can speak for the Euro area at international level: the ECB President, the Commission, the Council Presidency or the Euro-group Presidency (where this differs from the Council Presidency).
Parlamendi raportites on seetõttu nõutud „euroala suuremat esindatust rahvusvahelistes poliitika suunamisega tegelevates institutsioonides” ja euroala ühe esindaja valimist.
Parliamentary reports have therefore called for "enhanced representation of the Euro zone in international policy-making institutions", and for "the selection of a single representative of the Euro area".
Euroopa Parlamendi arvates on Euroopa Liidul ja liikmesriikidel ühine kohustus tegeleda üleilmastumise tõttu kodanike ees seisvate probleemide, võimaluste ja ebakindlusega.
According to the views taken by the European Parliament the European Union and the Member States have a shared responsibility for addressing the challenges, opportunities and uncertainties facing citizens as a result of globalisation.
Meie institutsioon on toetanud seisukohta, et siseturu välismõõdet tuleb arendada.
Our institution has supported the view that the external dimension of the internal market needs to be developed.
Euroopa Parlament on rõhutanud, et on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et euroala väline esindatus ja euroala olulisuse kasv maailmamajanduses oleksid omavahel vastavuses.
The European Parliament has stressed that further steps would be needed before the external representation of the euro area would commensurate with its growing importance in the global economy.
EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimese kümne aasta ja tuleviku kohta
on EMU@10: The first ten years of Economic and Monetary Union and future challenges
2. on seisukohal, et eurosüsteem, selle rahapoliitika ja sellest tulenev euro stabiilsus on aidanud kaasa maailma majanduse majanduslikule ja rahanduslikule integratsioonile;
Considers that the euro system, its monetary policy and the resulting stability of the euro have made a contribution towards the economic and financial integration of the world economy;
5. tervitab asjaolu, et siseturu tugevdamisega on euro kasutuselevõtt parandanud ELi ettevõtete konkurentsivõimet ning suurendanud ELi olulisust mitmepoolsetel ja kahepoolsetel kaubandusläbirääkimistel;
Welcomes the fact that, by strengthening the internal market, the introduction of the euro has improved the international competitiveness of EU firms and strengthened the weight of the EU in multilateral and bilateral trade negotiations;
8. avaldab kahetsust, et EMU@10 teatises ei ole komisjon teostanud üksikasjalikumat ja täpsemat analüüsi euro rahvusvahelise rolli kohta; kutsub komisjoni üles koostama üksikasjalikku raportit ühise rahapoliitika välismõõtme kohta ning selle mõju kohta euroala majanduse ja kaubanduse näitajatele;
Regrets that, in the EMU@10 communication, the Commission has not conducted a more detailed and precise analysis of the euro's international role; calls on the Commission to produce a detailed report on the external dimension of the common monetary policy and on its repercussions for the euro zone's economic and trading performance;
ELi kaubanduspoliitika ei saa põhineda vahetuskurssidel, kui kaubanduspoliitika instrumendid (tollid, kvoodid jmt) on liiga pikaldased ja ei sobi seetõttu valuutakursi kõikumiste tõrjumiseks;
EU commercial policy cannot be based on exchange rates when commercial policy instruments (duties, quotas, etc.) are ponderous and are therefore not suitable for warding off currency fluctuations;
11. rõhutab, et mõnede ELi partnerite rahapoliitika, mis seisneb riigi raha allahindamises, mõjutab kaubavahetust ebaausal viisil ning rahvusvahelises kaubanduses võib seda pidada mittetariifseks tõkkeks;
Stresses that the monetary policies pursued by some of the EU's partners are designed to under-value their currency, something which has an unfair impact on trade and could be seen as a non-tariff barrier to international trade;
Frank Vanhecke puutumatuse äravõtmise taotlus
on the request for waiver of the immunity of Frank Vanhecke
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.........................8
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE...........................................................................9
– võttes arvesse Frank Vanhecke puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Belgia Kuningriigi justiitsminister Dendermonde prokuröri taotlusel ja millest anti teada Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta täiskogu istungil;
- having regard to the request for waiver of the immunity of Frank Vanhecke, submitted, at the request the Dendermonde Public Prosecutor, by the Minister of Justice of the Kingdom of Belgium, and announced in plenary sitting on 10 April 2008,
– olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Frank Vanhecke ära kuulanud;
- having heard Frank Vanhecke in accordance with Rule 7(3) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 9 ja 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;
- having regard to Articles 9 and 10 of the Protocol of 8 April 1965 on the Privileges and Immunities of the European Communities, and to Article 6(2) of the Act of 20 September 1976 concerning the election of the members of the European Parliament by direct universal suffrage,
- võttes arvesse Belgia põhiseaduse artikleid 58 ja 59;
- having regard to Articles 58 and 59 of the Belgian Constitution,
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ( A6‑0421/2008 ),
- having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6-0421/2008 ),
8. aprilli 1965. aasta Euroopa ü henduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklites 9 ja 10 on sätestatud:
Articles 9 and 10 of the Protocol of 8 April 1965 on the Privileges and Immunities of the European Communities read as follows:
Immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õiguserikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust oma liikme immuniteet ära võtta.
Immunity cannot be claimed when a member is found in the act of committing an offence and shall not prevent the European Parliament from exercising its right to waive the immunity of one of its members.
Belgia põhiseaduse artiklites 58 ja 59 on sätestatud:
Articles 58 and 59 of the Belgian Constitution provide as follows:
Kummagi koja liikmeid ei saa vastutusele võtta ega kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.
No member of either of the two Chambers can be prosecuted or pursued with regard to opinions and votes given by him in the exercise of his duties.
Välja arvatud juhul, kui tegemist on ilmse süüteoga, ei tohi kummagi koja liikmeid istungjärgu ajal repressiivsete küsimustega seoses eelvangistusse saata ega kohtu alla anda ega vahistada, kui selleks ei anna luba koda, mille liige ta on.
Except in the case of a flagrant offence, no member of any Chamber may, during a session, be directly remanded or summoned before a court or tribunal regarding repressive matters nor be arrested except with the authorisation of the Chamber of which he is a member.
Välja arvatud juhul, kui tegemist on ilmse süüteoga, ei tohi kummagi koja liikmete suhtes istungjärgu ajal rakendada seoses repressiivsete küsimustega piiravaid meetmeid, mis nõuavad kohtuniku sekkumist, välja arvatud apellatsioonikohtu esimehe poolt pädeva kohtuniku nõudmisel.
Except in the case of a flagrant offence, restraining measures requiring the intervention of a judge cannot be instituted against a member of any Chamber for the duration of a session, regarding repressive matters, except by the first President of the Court of Appeal at the demand of the competent judge.
Sellest otsusest teavitatakse asjaomase koja esimeest.
This decision is communicated to the President of the concerned Chamber.
Kõik eelmise lõigu alusel toimuvad läbiotsimised või arestimised võivad aset leida ainult asjaomase koja esimehe või tema määratud liikme juuresolekul.
All searches or seizures executed by virtue of the paragraph above can be performed only in the presence of the President of the Chamber concerned or a member appointed by him.
Istungjärgu ajal võivad ainult prokuratuuriametnikud ja pädevad ametnikud alustada repressiivseid menetlusi ükskõik kumma koja liikmete suhtes.
During the session, only the officers of the public prosecutor's department and competent officers may institute repressive proceedings against a member of any Chamber.
Asjaomane koja liige võib repressiivseid meetmeid käsitleva juurdluse igas etapis paluda kojal, mille liige ta on, peatada menetlus istungjärgu ajaks.
The member of any Chamber in question may at all stages of the investigations regarding repressive measures, request for the duration of the session that the Chamber of whom he is a member suspend the proceedings.
Kõnealune koda peab selle taotluse rahuldama, kui seda toetab kaks kolmandikku hääletanutest.
The Chamber in question must grant this request if supported by a majority of two-thirds of the votes given.
Koja liikme kinnipidamine või teda puudutav kohtulik uurimine peatatakse istungjärgu ajaks, kui seda taotleb koda, mille liige ta on.
Detention of a member of any Chamber or his investigation by a court or Tribunal is suspended for the duration of the session if the Chamber of whom he is a member so requests.
Belgia ametiasutuse kirja kohaselt on asjaolud järgmised:
According to the letter from the Belgian authorities, the facts are as follows:
Dendermonde prokurör algatas kriminaaluurimise Frank Arthur Hyppolite Vanhecke suhtes, ... kes on Belgiast valitud Euroopa Parlamendi liige ja keda kahtlustatakse 30. juuli 1981. aasta seaduse (teatavate rassismist või ksenofoobiast inspireeritud tegude eest karistamise kohta, muudetud 10. mai 2007. aasta seadusega) artikli 1 lõike 3 teise lõigu rikkumises.
[T]he Dendermonde Public Prosecutor has opened a criminal investigation into Mr Frank Arthur Hyppolite Vanhecke, .... a Belgian Member of the European Parliament, on suspicion of violating Article 1(3)(2) of the Law of 30 July 1981 on the Punishment of Certain Acts Inspired by Racism or Xenophobia (as amended by the Law of 10 May 2007).
Asjaolud, millel uurimine põhineb, on lühidalt järgmised:
The facts on which it is based may be outlined as follows:
3. novembril 2005 esitas Sint-Niklaasi linnavalitsus kaebuse ajalehe Vlaams Belang Sint-Niklaasi väljaande teises numbris (aprill-mai-juuni 2005) ilmunud artikli „Mida ajalehest lugeda ei saanud” autori, kirjastaja ja levitaja vastu.
On 3 November 2005, the Municipal Executive of the town of Sint-Niklaas lodged a complaint against the writer, the publisher, the printer or the distributor of the article 'What you were not allowed to read in the press' in the Vlaams Belang Newspaper, No 2, Sint-Niklaas edition, of April-May-June 2005.
Kaebuse õiguslik alus oli 30. juuli 1981. aasta seaduse ((teatavate rassismist või ksenofoobiast inspireeritud tegude karistamise kohta) artikli 1 lõike 3 teine lõik.
The legal basis for the complaint was Article 1(3)(2) of the Law of 30 July 1981 on the Punishment of Certain Acts Inspired by Racism or Xenophobia.
Kõnealuses Vlaams Belangi artiklis käsitleti poleemikat, mis olid tekkinud Terekeni surnuaia hauakivide rüvetamise ümber ajavahemikus 29. märtsist 5. aprillini 2005 ja millega seoses Vlaams Belang rõhutas väidetavat fakti, et süüdlased olid noored välismaalased.
The article in question in Vlaams Belang's newspaper concerned the controversy which had arisen over the desecration of gravestones in Tereken churchyard between 29 March and 5 April 2005, in which connection Vlaams Belang highlighted the alleged fact that the culprits were young people of foreign origin.
Artiklis on mõiste „välismaalased” seotud väitega „(...) kultuur, millel ei ole enam austust surnute ja teise usundi sümbolite vastu, on tee kaotanud kultuur (…)” ning artiklis on öeldud, et ei oleks õige neid tegusid varjata.
In this article the term 'foreign' is linked to the statement '(…) a culture which no longer has any respect for the dead and for the symbols of a different faith is a culture which has become derailed (…)', and the article said that 'it would not be right to draw a discreet veil' over these actions.
Tegelikult ei olnudki süüdlased ilmselt välismaalased, vaid neli põliselanikust alaealist kahest flaami perekonnast.
In reality the culprits were apparently not of foreign origin but were identified as four minors of indigenous origin from two Flemish families.
30. juunil 2005 esitas Sint-Niklaasi linnavalitsus ametliku kaebuse võrdsete võimaluste edendamise ja rassismi vastu võitlemise keskusele.
On 30 June 2005, the Municipal Executive of the town of Sint-Niklaas lodged a formal complaint with the Centre for Equal Opportunities and Opposition to Racism.
30. septembril 2005 esitas nimetatud keskus Sint-Niklaasi linnavalitsusele arvamuse, mille põhjal otsustati esitada kaebus Dendermonde prokurörile.
On 30 September 2005 the Centre for Equal Opportunities and Opposition to Racism apparently delivered an opinion to the Municipal Executive of Sint-Niklaas on the basis of which it was decided to lodge a complaint with the Dendermonde Public Prosecutor.
Dendermonde prokurör käivitas juurdluse, milles pöörati erilist tähelepanu koordineeritud põhiseaduse artiklis 25 sätestatud järjestikuse (mitte ühise) vastutuse põhimõttele.
The Dendermonde Public Prosecutor launched an investigation, with particular reference to the principle of successive (alternative rather than joint) responsibility provided for by Article 25 of the Coordinated Constitution.
Esialgu ei olnud võimalik autorit, trükkijat ega levitajat kindlaks teha.
Initially, it was impossible to identify the writer, the printer or the distributor.
Vastutava toimetaja või väljaandjana õnnestus tuvastada Frank Vanhecke, kuid esialgu ei nõustunud ta uurimisega seoses ütlusi andma.
It was possible to identify Mr Frank Vanhecke as the editor or publisher responsible; at first, however, he was not willing to make any statement in connection with the investigation.
Seetõttu tegi Dendermonde prokurör esialgu ettepaneku võtta vastutusele ainult Frank Vanhecke ja nii lõpetati juurdlus 21. novembril 2006.
It was for these reasons that the Dendermonde Public Prosecutor initially proposed to prosecute only Frank Vanhecke, and the investigation was thus concluded on 21 November 2006.
Kuid 27. novembril 2006 sai Dendermonde prokurör Frank Vanhecke advokaadilt kirja, kus paluti täiendavat uurimist ja avaldati valmisolekut koostööks.
However, on 27 November 2006 the Dendermonde Public Prosecutor received a letter from Mr Frank Vanhecke's counsel with a request for a supplementary investigation and a statement of intention to cooperate.
Umbes samal ajal sai Dendermonde prokurör kriminaalpolitseilt sõnumi, mille kohaselt nendega oli ühendust võetud ja teatatud, et kõnealuse artikli autor on valmis laskma end üle kuulata.
Virtually simultaneously, the Dendermonde Public Prosecutor also received a message from the Federal CID saying that they had been contacted with the information that the writer of the article in question was willing to report for questioning.
27. novembril 2006 andis Dendermonde prokurör uute asjaolude valguses käsu korraldada täiendav uurimine.
By instruction of 27 November 2006, the Dendermonde Public Prosecutor ordered a further investigation, taking account of these facts.
Juurdluse käigus ilmnes, et artikli autorina on end üles andnud Marc Van Der Velde nimeline isik.
The subsequent investigation revealed that a person called Marc Van De Velde reported as the author.
Tema ülekuulamine ja tema arvuti läbiotsimine tundusid osaliselt kinnitavat, et ta on artikli ühe osa autor.
His questioning and an examination of his PC seemed partially to confirm that he was the writer of part of the article.
Kuid artikli neljandat ja viiendat lõiku ning pealkirja ei olnud tema kirjutanud.
The fourth and fifth paragraphs of the article and the title, however, were not written by him.
Edasise uurimise käigus ei õnnestunud kindlaks teha, kes kirjutas süüks pandava neljanda ja viienda lõigu ning pealkirja, muu hulgas järgmise lause: „(…) kuid inimestele ei öeldud, et süüdlased, kes olid kõik noored teismelised, olid välismaalased (…)”.
In the course of the subsequent investigation it was not possible to ascertain who was the author of the incriminating fourth and fifth paragraphs of the article and its title, including the passage, which should be noted: '(…) what people were not allowed to know, however, is that the offenders, all of whom were young teenagers, were of foreign origin (…)'.
Dendermonde prokurör leiab, et seni vastutab nimetatud lõikude eest kriminaalõiguse alusel Frank Vanhecke kui vastutav toimetaja või väljaandja.
It seems to the Dendermonde Public Prosecutor that so far Mr Frank Vanhecke remains responsible under the criminal law for those sections, as the editor or publisher responsible.
Eelnevat arvesse võttes teeb Dendermonde prokurör ettepaneku kutsuda Frank Vanheke kohtusse käesoleva raporti alguses tsiteeritud artikli alusel (vt ka lisatud kohtukutse kavandit).
In view of the above considerations, the Dendermonde Public Prosecutor proposes to order that Mr Frank Vanhecke be summoned to appear before the Magistrate's Court pursuant to the article cited at the beginning of this report (see also the attached draft of the summons).
Hr Vanhecke staatust arvestades oleks vastutuselevõtmine võimalik alles pärast tema parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist.
In view of Mr Vanhecke's status, such a prosecution would only be possible after his parliamentary immunity had been waived.
Hr Vanhecke ütlused
Submissions made by Mr Vanhecke
Kuulamisel väitis hr Vanhecke, et tegemist fumus persecutionis ’ega.
At the hearing, Mr Vanhecke submitted that there was fumus persecutionis .
Esiteks on linnapea sotsialist ja vastutuselevõtmise põhjuseks on sallimatus isikute suhtes, kes pooldavad Belgia riigi lahutamist.
First, the Mayor of the town was a socialist and the prosecution was motivated by antagonism to persons who advocated a break-up of the Belgian State.
Teiseks toimus vastutuselevõtmine Belgia standardite järgi erakordselt kiiresti.
Secondly, the prosecution had been conducted extremely fast by Belgian standards.
Kolmandaks teatas üks prantsuskeelne ajaleht juhtumist kirjutades, et kui Euroopa Parlament keeldub hr Vanhecke puutumatust ära võtmast, lõpetatakse juhtumi käsitlemine (ehkki artikli autor on teada).
Thirdly, a French-language newspaper stated, in reporting on the case, that if the European Parliament refused to waive Mr Vanhecke's immunity, the case would be dropped (even though the author of the article was known).
Hr Vanhecke väitis samuti, et Belgia põhiseaduse artikli 25
Mr Vanhecke also stated that, under Article 25 of the Belgian Constitution
Belgia põhiseaduse artikkel 25 :
Article 25 of the Belgian Constitution:
Ajakirjandus on vaba; tsensuuri ei tohi kunagi kehtestada; autoritelt, väljaandjatelt või trükkijatelt ei saa nõuda tagatist.
The press is free; censorship can never be established; security from authors, publishers or printers cannot be demanded.
Kui autor on teada ja Belgia elanik, ei saa võtta vastutusele väljaandjat, trükkijat ega levitajat. kohaselt ei saa teda kui vastutavat toimetajat vastutusele võtta juhul, kui artikli autor on teada ja Belgia elanik.
When the author is known and resident in Belgium , neither the publisher, nor the printer, nor the distributor can be prosecuted. , he, as responsible editor, could not be prosecuted where the author was known and resident in Belgium.
Tema artiklit ei kirjutanud ega muutnud ega palganud kedagi seda tegema.
He had not written or altered the article or commissioned anyone to do so.
Ta on ligikaudu 200 kohaliku ajalehe vastutav toimetaja.
He was the responsible editor of some 200 local newspapers.
Kõnealuse artikli puhul on nii autor kui muudatuste eest vastutav isik teada ja Belgia elanikud.
In the case of the article in question, both the author and the person responsible for amending it were known and resident in Belgium.
Hr Vanhecke rõhutas samuti, et ta avaldas ja levitas artikli parandatud versiooni.
Mr Vanhecke further pointed out that he had issued and distributed a retraction of the article.
Esiteks tõdetakse, et juhtum ei kuulu protokolli artikli 9 kohaldamisalasse, sest Euroopa Parlamendi liikme kohustuste hulka ei kuulu tegevus riikliku parteilehe vastutava toimetajana.
It is considered in the first place that this case is not covered by Article 9 of the Protocol in that an MEP's duties do not include acting as responsible editor for a national party newspaper.
Seetõttu tuleb juhtumit käsitleda artikli 10 alusel, nimelt Belgia õiguse ja õiguskomisjoni konsolideeritud praktika valguses.
Consequently, the case falls to be considered under Article 10, namely in the light of Belgian law and the consolidated practice of the Committee on Legal Affairs.
Belgia põhiseaduse artiklit 58 ei saa kohaldada samal põhjusel nagu protokolli artiklit 9.
Article 58 of the Belgian Constitution is excluded on the same grounds as Article 9 of the Protocol.