natgillin/translations-raw huggingface dataset:
35. palub komisjonil teha aktiivselt koostööd Euroopa Investeerimispangaga, eriti kui kavandatakse ühenduse algatusi, mille eesmärk on VKEde finantsabi tagamise kaudu parandada ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkust ja tõhusust ning tugevdada struktuurifondide mõju;
Calls on the Commission to cooperate actively with the EIB, in particular on setting up Community initiatives aimed at improving the efficiency and effectiveness of cohesion policy and strengthening the impact of the Structural Funds by guaranteeing funding to support the financing of SMEs;
41. kordab, et mitmetasandilise valitsemise mehhanismid ja partnerluspõhimõte on rakenduskavade tõhususe ja toetuste suure kasutussuutlikkuse põhitegurid; kutsub liikmesriike üles kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja nende institutsioonilise autonoomia põhimõttega tugevdama järjekindlalt partnerluse ja läbipaistvuse põhimõtet rakenduskavade koostamisel ja rakendamisel ning kaasama sel eesmärgil piirkondliku ja kohaliku tasandi ning kodanikuühiskonna kohe algusest peale siduval, igakülgsel ja püsival moel investeerimisprioriteetide määramisse ja kujundamisse, rakenduskavade koostamise, aga ka nende rakendamise ja hindamise kõikidesse etappidesse;
Reiterates that the mechanisms of multi-level governance and the partnership principle are key elements in the effectiveness of operational programmes and in high absorption capacity; calls on the Members States, in line with the principles of subsidiarity and of their institutional autonomy, to reinforce consistently the partnership and transparency principle while establishing and implementing the operational programmes, and to involve therefore the regional and local levels and civil society from the outset, in a binding, comprehensive and sustainable manner, in defining and designing investment priorities, in all phases of the establishment of operational programmes as well as in their implementation and evaluation phases;
Alates 1990. aastate lõpust on struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide kasutamine tunnistatud ELi ühtekuuluvuspoliitika elluviimise põhiprobleemiks.
Since the late 1990s, absorption of structural and cohesion funds has been recognised as a main concern in relation to the implementation of the EU cohesion policy.
Paljudel liikmesriikidel on olnud keeruline ELi eelarvest eraldatavaid struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendeid kasutada, eeskätt vahetult ühinemisele järgnenud aastatel.
Many Member States have faced difficulties in absorbing the structural and cohesion funds from the EU budget, especially during the early post-accession years.
Käesolevas raportis vaadeldakse praegusel programmiperioodil (2007–2013) ilmnevaid probleeme, nende põhjuseid ja häid tavasid ning õppetunde ELi tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks.
Thus, this Report looks at the problems, reasons behind and good practices during the current programming period (2007-2013) and draws lessons for the future EU cohesion policy.
Raportöör mõistab kasutussuutlikkuse all seda, mil määral suudab liikmesriik kulutada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidest eraldatud rahalisi vahendeid tulemuslikul ja tõhusal viisil.
Absorption capacity is understood by the Rapporteur as the extent to which a Member State is able to spend the financial resources allocated from the Structural and Cohesion Funds in an effective and efficient manner.
Kõnealune suutlikkus on vajalik selleks, et aidata ELi fondidest kättesaadava rahaga maksimaalselt kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele.
This capacity is necessary for making a maximum contribution to economic and social cohesion with the resources available from the EU funds.
Nõudluspoolne kasutussuutlikkus tähendab projekti taotleja tegelikku võimet koostada vastuvõetavaid projekte.
The absorption capacity on demand side means the actual ability by project applicants to generate acceptable projects.
Pakkumispoolset kasutussuutlikkust võib määratleda kolme põhiteguri abil:
On the supply side absorption capacity can be determined by three main factors:
· makromajanduslik kasutussuutlikkus, mida määratletakse ja mõõdetakse SKP alusel;
· Macro-economic absorption capacity defined and measured in terms of GDP;
· finantsiline kasutussuutlikkus, mida määratletakse kui suutlikkust kaasrahastada ELi toetatud programme ja projekte, kavandada ja tagada nimetatud riiklik osalus mitmeaastastes eelarvetes ning koguda programmidesse ja projektidesse kaasatud partneritelt makseid;
· Financial absorption capacity defined as the ability to co-finance the programs and projects supported by the EU, to plan and guarantee these national contributions in multi-annual budgets, and to collect contributions from the partners involved in various programs and projects;
· haldussuutlikkus, mida määratletakse kui riiklike ja kohalike ametiasutuste suutlikkust ja kvalifitseeritust programme ning asjakohaseid ja õigeaegseid projekte ette valmistada, teha nende kohta otsuseid, tagada kooskõlastatus kaasatud partnerite vahel, järgida haldus- ja aruandlusnõudeid, rahastada ja jälgida programmide ja projektide elluviimist ning hoida ära eeskirjade eiramisi.
· Administrative capacity defined as the ability and qualifications of central and local authorities to prepare programs and appropriate and timely projects, to decide on them, to ensure coordination of partners involved, to comply with administrative and reporting requirements, to fund and monitor the implementation of programs and projects and to avoid irregularities.
· Kasutussuutlikkus ei ole püsiv, vaid muutuv suurus.
· The absorption capacity is not a parameter but a variable.
See on liikmesriigiti väga erinev ning selle parandamiseks on vaja individuaalseid lahendusi..
It differs widely in the different Member States therefore individual solutions are necessary.
Seda arvesse võttes nõuab eesmärk kasutada finantstoetust võimalikult suurel määral liikmesriikide pidevaid jõupingutusi ning kohaliku ja piirkondliku haldustasandi kaasatust protsessi kõikides etappides.
Aiming at absorbing as much financial support as possible in this context requires continuous efforts by the Member States and the involvement of the local and regional level of administration in every stage of the process.
Fondide kasutamisega seotud probleemide põhjused
Reasons behind the absorption problems
· Esialgsed probleemid programmiperioodi alguses
· Initial problems at the beginning of the programming period
Liikmesriikidel tekkis raskusi uut juhtimis- ja kontrollisüsteemi käsitleva vastavushindamismenetlusega, mis on sätestatud nõukogu 11. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta.
Member States experienced difficulties over completing the compliance assessment procedures concerning the new management and control system stipulated by the Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006, laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund.
See põhjustas makseviivitusi, sest esimese vahemakse eeltingimusena pidi komisjon süsteemi heaks kiitma.
This led to delays in payments as the approval of the system by the Commission was a precondition to the first interim payments.
Lisaks peetakse ka kahe programmiperioodi (2000–2006 ja 2007–2013) samaaegset ellurakendamist märkimisväärseks koormuseks, mis põhjustab praeguse perioodi alguses viivitusi.
Furthermore the parallel implementation of two programming periods (20000-2006 and 2007-2013) is also considered a significant burden causing delays at the beginning of the current period.
Üleilmse majandussurutise mõju raskendas paljudes liikmesriikides fondide ärakasutamist.
The impact of the global economic recession caused difficulties in many Member States as regards utilisation of the funds.
Selle tagajärjel tekkisid raskused tulemuste saavutamisel, muudatused oodatud nõudluses ja suuremad piirangud finantseerimises riigi ja kohalikul tasandil.
Consequences were problems in delivery of results, changes in expected demands and growing restrictions in national or local public financing.
Küllaldaste vahendite leidmine projektide kaasrahastamise jaoks muutus veelgi raskemaks.
It became even more difficult to find sufficient resources to co-finance projects.
· Õiguslikud nõuded
· Regulatory requirements
Perioodil 2007–2013 kehtiva õigusliku raamistikuga suurendati üldiselt eelmise versiooniga võrreldes arusaadavust, kuid vaja on siiski edasisi jõupingutusi.
The 2007-2013 regulatory framework generally improved clarity compared to the previous version, however further efforts are required.
Õiguslike nõuetega seotud raskusi liikmesriikides on muu hulgas põhjustanud vastuoluprobleemid, sest mõnel juhul ei olnud komisjoni nõuded kooskõlas olemasolevate riiklike sätetega, mis tuli uuesti läbi vaadata.
Member States’ difficulties with the regulatory requirements have been caused inter alia by incompatibility issues as in some cases EC requirements were not compatible with existing national arrangements, which had to be revised.
Lisaprobleeme tekitasid viivitused ELi ja riigisiseste eeskirjade koostamises ja kehtestamises või nende eeskirjadega seotud juhistes ning eeskirjades olevad lüngad või ebaselged eeskirjad.
Further problems were caused by delays with the establishment and introduction of EU and national rules or with related guidance and gaps in the rules or unclear rules.
Mõned õiguslikud nõuded tuleks edaspidi kohandada viisil, mille puhul võetaks arvesse rakendamisega seotud kogemust.
Some regulatory requirements should be further adapted to take account of implementation experience.
Lisaks on raskusi põhjustanud abikõlblikkuseeskirjade määratlus.
In addition the definition of eligibility rules has caused difficulties.
Mõne territoriaalse koostöö rakenduskava puhul tekkisid raskused riigisiseste abikõlblikkuseeskirjade tõttu, sest kaasatud liikmesriikide arvust sõltuvalt on palju eri riigisiseseid eeskirju.
Some of the Territorial Cooperation OPs experienced difficulties over national eligibility rules since depending on the number of Member States involved, there are a number of different sets of national rules.
Suured viivitused tekkisid juhiste tõlkimise ja komisjonipoolsete täpsustustega, näiteks keskkonnamõju hindamise ja kulude abikõlblikkuse küsimustes.
Significant delays could be observed in the translation of the guidance notes and in obtaining clarification from the Commission as regards e.g. environmental impact assessments and eligibility of costs.
Lisaraskusi tekitas riigisiseste nõuete sage muutmine ja vastuolulisus komisjoni juhistes, sest ELi institutsioonid muutsid finantsperspektiivi ajal omapoolset õigusaktide tõlgendust.
Further difficulties were caused by frequent changes of national requirements and inconsistency in EC guidance as EU institutions changed their interpretation of the regulations during the financial perspective.
· Organisatsioonilised nõuded
· Organisational requirements
Organisatsiooniliste nõuetega seotud raskusi liikmesriikides on põhjustanud vajadus luua uued institutsioonid, ebapiisav eraldatus ametiasutuste vahel, hierarhiaprobleemid institutsioonide vahel ning ülesannete ja kohustuste jaotusega seotud probleemid.
Member States’ difficulties with the organisational requirements have been caused by the need to establish new institutions, insufficient separation between the authorities, hierarchy problems between the institutions and difficulties over the allocation of tasks and responsibilities.
Mõnel juhul loodi liiga palju organisatsioone ja dubleeriti ülesandeid.
In some cases too many organisations were created and functions were duplicated.
Üldiste õigusaktidega ei sätestata mingeid konkreetseid nõudeid juhtimis- ja kontrollisüsteemiga seotud nõuete järgimiseks vajalike töötajate kvalifitseerituse ja hulga suhtes.
The general regulation does not establish any specific requirements as to the quality and quantity of staff necessary to comply with management and control requirements.
Rangemate kontrollinõuete taustal on töötajate piiratud arv ja ebapiisav kvalifitseeritus riiklikul ja piirkondlikul tasandil oluline probleem.
In the light of more demanding control requirements, limited staff numbers and insufficient staff qualifications at national and regional level are an important concern.
Raskusi oli töötajate hoidmisega.
Difficulties were experienced as regards staff retention.
Kriisist põhjustatud piirangud avaliku sektori tööhõives osutavad allhanke korras tellitud kontrolli suurenemisele.
Crisis-motivated restrictions on public sector employment imply that there is an increase in outsourced controls.
Töötajate rotatsioon komisjonis võib tuua kaasa muutusi teatud eeskirjade tõlgendamisel rakenduskava elluviimise ajal.
Staff rotation in the Commission might cause changes in the interpretation of certain rules during OP implementation.
Suuri viivitusi tekkis infotehnoloogiasüsteemide loomisega seotud raskuste tõttu, komisjoni kommunikatsiooni- ja infosüsteemide alaste juhiste ebaselguse või hilinemise, riigisiseste kommunikatsiooni- ja infosüsteemi alaste juhiste kvaliteedi ja õigeaegsuse tõttu.
Important delays could be observed due to difficulties over the establishment of information technology systems, insufficiently clear or late Commission guidance on communication and information systems, the quality and timeliness of national guidance on communication and information systems.
Rangemate kontrollinõuetega nähakse ette suurem arusaadavus, kuid kontrolli ja sisu vahel puudub siiski tasakaal.
Strengthened control requirements provided for improved clarity, however, there is a lack of equilibrium between control and content.
Perioodil 2007–2013 kehtivad õiguslikud nõuded kalduvad kontrollima probleeme ning seega juhtima tähelepanu sisult kõrvale.
The 2007-2013 regulatory requirements are inclined towards control issues, and thus deflect attention from content.
Kontrollinõuded hoiavad abisaajad eemale ja juhid pühendavad rohkem aega kontrollinõuete järgimise hindamisele kui rakenduskava eesmärkide saavutamisele.
Beneficiaries are deterred by control requirements, and managers dedicate more time to assessing compliance with control requirements than to the achievement of OP objectives.
Lisaks lähevad riigisisesed kontrollinõuded sageli kaugemale ELi õigusaktidest.
In addition national control requirements often go beyond the EU regulation.
Ettepanekud kasutussuutlikkuse parandamiseks
Proposals for improving absorption capacity
Eeskirjad struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kohta on keerulised ja seetõttu on raske neid järgida ning see toob kaasa vigu.
The rules relating to Structural and Cohesion Funds are complex and therefore difficult to comply with, what causes errors.
Seetõttu kulutavad liikmesriigid ebaproportsionaalselt palju aega nende vigade parandamiseks ja kontrollimiseks.
Member States therefore spend a disproportionate amount of time trying to manage and control these errors.
Raportöör on seisukohal, et kasutusmäärade tõstmiseks, vigade vähendamiseks ja tõhususe suurendamiseks tuleks eeskirju ja menetlusi lihtsustada.
The Rapporteur takes the view that rules and procedures should be simplified in order to reach higher absorption rates, reduce errors and increase efficiency.
Samal ajal tuleks leida õige tasakaal eeskirjade ja menetluste lihtsustamise ja stabiilsuse vahel.
At the same time a right balance should be found between simplification and stability of rules and procedures.
Rõhk tuleks panna pigem tulemuste saavutamise eest tehtavatele maksetele kui sisendite kontrollimisele .
Emphasis should be put on payments for delivery of results rather than checking inputs.
Mõelda võiks sellele, kas eeskirjade vormiliste eiramiste asemel oleks võimalik keskenduda rohkem pettusele ning eeskirjade eiramise erinevale käsitlemisele, mis sõltuvalt tuvastatud eiramise tõsidusest võimaldab paindlikkust.
It could be considered whether a stronger focus could be possible on fraud rather than on formal irregularities and on a more differentiated treatment of irregularities, allowing for flexibility depending on the seriousness of the identified irregularity.
Vajalikuks võib osutuda isegi veamäära kajastamine projekti kuludes.
Even a reflection on the margin of error in project expenditures may be necessary.
Lisaks tuleks tõhustada auditeerimistegevuse kooskõlastamist ja kohaldada ühekordse auditi põhimõtet.
Furthermore the coordination of audit activity should be enhanced, applying the single audit principle.
Raportöör rõhutab, et suurendada tuleks toetuse mahu ja kontrollinõuete vahelist proportsionaalsust.
The Rapporteur highlights that proportionality between the volume of support and control requirements should be strengthened.
Tuleks saavutada suurem tasakaal ühest küljest eeskirjade ja menetluste vahel, mis on vajalikud ELi kulude seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks, ning teisalt muuta sel viisil ühtekuuluvuspoliitika tulemustele suunatumaks ja kulutõhusamaks.
A better balance should be found, on the one hand, between the rules and procedures required for ensuring the legality and regularity of EU expenditure and on the other hand making cohesion policy more performance oriented and cost-efficient.
Komisjon peaks tegema ettepaneku, kuidas keskenduda rohkem eesmärkide saavutamisele, eiramata usaldusväärse finantsjuhtimisega seotud põhimõtet.
The Commission should propose how to better focus on the achievement of objectives without derogating from the key rule as regards sound financial management.
Raportöör rõhutab, et suurima tähtsusega on mitmeaastase finantsraamistiku õigeaegne vastuvõtmine ning liikmesriikidele antavate täpsete ja lõplike eeskirjade ja juhiste vastuvõtmine.
The Rapporteur stresses that timely adoption of multiannual financial framework and of clear and definitive rules and guidance to the Member States is of utmost importance.
Raportöör leiab samuti, et programmitöö ja rakendussüsteemide täpsemaks vastavusseviimiseks on suured võimalused.
He also believes that there is considerable scope for closer alignment of programming and implementation systems.
Eeskirjade ja menetluste ühtlustamine võib aidata kaasa lihtsustatud rakendussüsteemidele ja soodustada võimalike abisaajate osalemist ELi kaasrahastatud programmides.
Harmonisation of rules and procedures may lead to simplified delivery systems and may encourage participation of potential beneficiaries in EU co-funded programmes.
Kaaluda tuleks võimalikku paindlikkuse suurendamist, et toetada Euroopa Sotsiaalfondiga seostuvat tegevust Euroopa Regionaalarengu Fondi programmides ja vastupidi.
The possibility of increasing the flexibility to support ESF-type of actions in ERDF programmes and vice versa could be considered.
Raportöör on arvamusel, et struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite tulemuslikuks haldamiseks peaksid liikmesriigid pöörama enam tähelepanu projektide ettevalmistamisele ja projektikavadele.
In the Rapporteur’s opinion Member States should pay more attention to project preparation and project pipelines in order to be successful in managing of structural and cohesion funds.
Lisaks peavad nad tegema jõupingutusi kvalifitseeritud töötajate ligitõmbamiseks ja hoidmiseks kõikidel ELi vahendite haldamise ja rakendamise tasanditel.
Furthermore they must make efforts to attract and maintain qualified staff at every level of managing and implementing EU funds.
Raportöör juhib tähelepanu liikmesriikide kasutussuutlikkuse suurtele erinevustele.
The Rapporteur draws attention to the big differences in the absorption capacity of the Member States.
Raportöör teeb seetõttu ettepaneku liikmesriikide vahelise koostööprogrammi sisseseadmiseks parimate tavade vahetamise eesmärgil.
He proposes therefore establishment of a cooperation program among the Member States with the aim of exchange of best practices.
Lõpuks kordab raportöör mitmetasandilise valitsemise ja partnerluspõhimõtte tähtsust struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite haldamisel.
Finally, he reiterates the importance of multi-level governance and partnership principle in the management of structural and cohesion funds.
A. arvestades, et ELi majandus-, regionaal- ja sotsiaalpoliitika on omavahel tihedalt seotud ning et nende tõhusus sõltub rahastamisvahendite kasutamisega seotud probleemide lahendamisest, sest eri fondide vastuvõtuvõime probleemid on liikmesriikides sageli sarnased; arvestades, et piirkonniti on need probleemid siiski erinevad sõltuvalt asjaomase piirkonna sotsiaalsetest ja kultuurilistest eripäradest, mistõttu on ELi rahaliste vahendite kättesaadavus, kasutamine ja rakendamine erinev ning seda tuleb arvesse võtta;
A. whereas the EU’s economic, regional and social policies are interlinked, and their effectiveness depends on solving problems linked to fund absorption, while the problems of absorption capacity of different funds in Member States are often similar; whereas, however, they differ from region to region on account of the specific social and cultural features of each, resulting in disparities as regards access to, and use and uptake of, EU funding, which need to be taken into consideration,
B. arvestades, et kõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades ja mikropiirkondades napib vajalikke finants- ja inimressursse ning haldustuge, mida oleks vaja selleks, et asjaomased piirkonnad saaksid neile kättesaadavaid ELi rahalisi vahendeid tulemuslikult kasutada;
B. whereas the most disadvantaged regions and microregions lack the financial and human resources and administrative support needed to make good use of the EU funds accessible to them,
C. arvestades, et ELi regionaalpoliitika on tähtis majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamise vahend, ning arvestades, et see annab Euroopa Liidule võimaluse võtta meetmeid selleks, et vähendada piirkondlikke erinevusi, edendada tegelikku lähenemist ja ergutada arengut, kvaliteetset tööhõivet ja sotsiaalset edenemist, ning arvestades, et ELi regionaalpoliitikast saavad kasu ka vähem arenenud piirkonnad;
C. whereas EU regional policy is a vital instrument in promoting economic and social cohesion, and whereas it enables the EU to take measures to reduce regional disparities, promote real convergence and stimulate development, quality employment and social progress, and also benefits less developed regions,
2. kutsub komisjoni üles tagama tugevdatud ja koordineeritud koostööd erinevate struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahel, ning kaaluma erinevate fondide tugevama koostoime ja ühiste rakenduseeskirjade loomist;
Calls on the Commission to ensure that cooperation between the various Structural and Cohesion Funds is strengthened and coordinated, taking into consideration the creation of greater synergy between the various funds, as well as common implementation rules;
5. rõhutab, et jõupingutused tuleb suunata piiratud arvule prioriteetidele, millest kõige kiireloomulisem on siseturul praeguse rekordilise töötuse määra vähendamine, pöörates erilist tähelepanu noorte ja naiste töökohtadele, et tagada kogu ELi hõlmavate projektide tõhusam rakendamine ning Euroopa Sotsiaalfondi võimalikult suur mõju ja potentsiaal, toetades seeläbi Euroopa 2020. aasta strateegiat, ning rõhutab, et arvesse tuleb võtta ka liikmesriikide erinevat olukorda, ja lisab, et praeguste tööhõiveprobleemide lahendamiseks on vaja tugevdada Euroopa Sotsiaalfondi finantssõltumatust ja suurendada selle paindlikkust;
Stresses that there is a need to concentrate efforts on a limited number of priorities – the most urgent among them being reducing record levels of unemployment in the internal market, with special reference to jobs for young people and women – in order to ensure that EU-wide projects are implemented more efficiently and that the impact and potential of the ESF are maximised, thus supporting the Europe 2020 Strategy, while emphasising that the different situations in the Member States need to be taken into account and, moreover, that there is a need to strengthen ESF financial autonomy and to foster its flexibility in order to address current employment challenges;