natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. arvestades, et tööga seotud riske naiste tervisele ja ohutusele on võrreldes riskidega meeste tervisele ja ohutusele alahinnatud ja tähelepanuta jäetud, nii ennetamise kui ka uuringute osas
A. whereas work-related risks to women's health and safety have been underestimated and neglected compared to the risks to men's health and safety, both in terms of prevention and research
Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (OSHA), teabeleht nr 42. ;
OSHA, Fact sheets 42. ,
B. arvestades, et naisi töötab nn mustal tööturul kindlustuseta rohkem kui mehi ning et see on asjaolu, millel on vältimatud tagajärjed tervishoiu- ja ohutustingimustele, mille alusel nad töötavad;
B. whereas more women than men are employed in the 'black' labour market without insurance, a fact which inevitably has significant consequences as regards the health and safety conditions under which they are employed,
C. arvestades, et uurimuste ja arvestuste kohaselt seisavad suurimate töötervishoiu ja tööohutuse riskidega silmitsi naised, kes töötavad valdkondades, millele on omane töö pingelisus ja kohaste ergonoomianõuete puudumine;
C. whereas, according to studies and calculations, the greatest risks to health and safety in the workplace are faced by women who are employed in sectors characterised by work intensity and a lack of proper ergonomic rules,
D. arvestades, et peamisteks naistel avalduvateks ja nende töötingimustest põhjustatud terviseprobleemideks on luu- ja lihaskonna haigused ning psühholoogilised probleemid;
D. whereas the most significant health problems presented by women and caused by their working conditions are musculo-skeletal disorders and psychological problems,
E. arvestades, et ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse alaste direktiivide raamistik on oma soopõhiselt lähenemisviisilt neutraalne ja see ei võimalda pöörata piisavat tähelepanu naistöötajate eririskidele töötervishoiu ja tööohutuse osas;
E. whereas the framework of Community occupational safety and health (OSH) directives is neutral in its approach to gender, and this does not allow sufficient attention to be paid to the specific OSH risks to women workers,
F. arvestades, et kogu ELis ohustavad paljusid töötajaid, nii mehi kui naisi, nende töökohtadel erinevad riskid: keemilised, bioloogilised ja füüsikalised mõjurid, ebasoodsad ergonoomilised tingimused, kombinatsioon õnnetusohtudest ja ohutusriskidest koos erinevate psühhosotsiaalsete riskifaktoritega;
F. whereas many workers, male and female, across the EU are exposed to different risks in their workplaces: chemical, biological and physical agents, adverse ergonomic conditions, a complex mix of accident hazards and safety risks, together with various psycho-social risk factors,
G. arvestades, et naised ja mehed ei moodusta homogeenset rühma ja seetõttu peavad töötervishoiu ja tööohutuse parandamise strateegiad ja meetmed olema täpselt kohandatud konkreetsetele töökohtadele, võttes arvesse tõsiasja, et mõnedel teguritel võib olla erinev mõju naistele ja meestele;
G. whereas women and men do not constitute a homogenous group and therefore strategies and measures to improve OSH must be specifically adapted to particular work places, taking into account the fact that some factors might affect women and men differently,
H. arvestades, et riskid, millega seisavad töökohal silmitsi naistöötajad, erinevad oluliselt riskidest, millega seisavad silmitsi meestöötajad, ühelt poolt seetõttu, et tegelikkuses kalduvad naised töötama teatud nn naistele omastes valdkondades, ning teiselt poolt seetõttu, et kombinatsioon kõrgendatud vastutustest tööl ja kõrgendatud vastutusest mujal tekitab täiendavat koormust ja riske nende vaimsele ja füüsilisele tervisele;
H. whereas the risks faced by female employees in the workplace differ significantly from those faced by male employees, on the one hand because in practice women tend to be employed in specific 'female' occupational categories, and on the other hand because the combination of increased responsibilities to be shouldered at work and increased responsibilities elsewhere creates additional burdens and risks to their mental and physical health,
I. arvestades, et tuleks meeles pidada nõukogu 10. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta ning nõukogu 11. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/613/EMÜ füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega;
I. whereas Council Directive 92/85/EEC of 19 October 1992 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding and Council Directive 86/613/EEC of 11 December 1986 on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity, including agriculture, in a self-employed capacity, and on the protection of self-employed women during pregnancy and motherhood should be borne in mind,
J. arvestades, et registreeritud õnnetusi ja haigusi kajastav statistika suudaks anda kõige otsema näitaja riskide võrdlemiseks, millega naised ja mehed toime tulema peavad;
J. whereas reported accidents and diseases statistics could provide the most direct indicator for comparing the risks women and men cope with,
K. arvestades, et poliitika mõju juhtimist on võimalik parandada üksnes naiste ja meeste tervise erinevusi arvesse võttes,
K. whereas managing the impact of policies can only be improved by taking into account the health differences between women and men,
5. kutsub liikmesriike üles võtma tõsiselt arvesse nais- ja meestöötajate erinevaid töötervishoiu ja tööohutusega seotud riske ning hoolitsema nende riskidega võitlemiseks erineva sotsiaalse ja füüsilise infrastruktuuri loomise eest;
Calls on the Member States to give serious consideration to the different risks relating to occupational safety and health for female and male employees and to make provision for different social and physical infrastructure to counter those risks;
14. rõhutab, et vajadus analüüsida naisi ja mehi varitsevaid riske ja võtta vajalikke meetmeid ei tähenda kaitsva välistamispoliitika taaskehtestamist ega ka erinevate töökohtade loomist naistele ja meestele;
Stresses that the need to analyse the risks that women and men face and take appropriate measures does not mean the reintroduction of protective policies of exclusion, nor does it mean developing different jobs for women and men;
17. kutsub liikmesriike üles võtma erimeetmeid, et tagada selliste inimeste edukas ametikohale ennistamine, kes on ajutiselt lõpetanud töötamise tööõnnetuse või kutsehaiguse tagajärjel; märgib, et kuigi naised on üldistest riskidest vähem ohustatud kui mehed, mõjutavad naisi rohkem konkreetsed terviseprobleemid, näiteks luu- ja lihaskonna haigused;
Calls on the Member States to take specific measures to ensure the successful professional reinstatement of people who have had to cease working temporarily owing to an accident at work or an occupational illness; observes that although women are less at risk overall than men, they are more affected by particular health problems, such as musculoskeletal disorders;
20. rõhutab vajadust kaaluda ohte, riski ja ennetust käsitlevate teemade sisseviimist koolide õppekavadesse ja haridussüsteemi üldiselt, mis on tõhus vahend tugeva ning püsiva ennetava ohutus- ja tervisekultuuri kujundamiseks.
Emphasises the need to consider the introduction of hazard, risk and prevention concepts in school curricula and educational systems in general, as effective means of building a strong and sustained preventative safety and health culture.
Naiste roll tööstuses
on the role of women in industry
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS ............16
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY...............17
naiste rolli kohta tööstuses
on the role of women in industry
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ning artikleid 141 ja 157;
– having regard to Article 2, Article 3(2) and Articles 141 and 157 of the EC Treaty,
– võttes arvesse 12. detsembril 2007. aastal välja kuulutatud uut Euroopa Liidu põhiõiguste hartat
– having regard to the new Charter of Fundamental Rights of the European Union proclaimed on 12 December 2007
– võttes arvesse komisjoni teatist „Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks – süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale” ( KOM(2005)0474 );
– having regard to the Commission communication entitled ‘Implementing the Community Lisbon Programme: A policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy’ ( COM(2005)0474 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Võitlus naiste ja meeste palgaerinevuse vastu” ( KOM(2007)0424 );
– having regard to the Commission communication to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled: Tackling the pay gap between women and men ( COM(2007)0424 ),
– võttes arvesse komisjoni aruannet töösuhete kohta Euroopas aastal 2006;
– having regard to the Commission report on industrial relations in Europe 2006,
– võttes arvesse komisjoni 2006. aastal avaldatud aruannet Euroopa valdkondliku sotsiaaldialoogi hiljutiste arengute kohta;
– having regard to the Commission report on recent developments in the European sectoral social dialogue, published in 2006,
– võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone ja soovitusi soolise võrdõiguslikkuse kohta töökohal;
– having regard to the conventions and recommendations of the International Labour Office on gender equality at work,
– võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse tegevusraamistikku, mille sotsiaalpartnerid allkirjastasid Euroopa tasandil;
– having regard to the framework for action on equality between men and women signed by the social partners at European level,
Kõnealusel kuupäeval vastu võetud tekstid, P6_TA(2007)0206 . ;
Texts adopted of that date, P6_TA(2007)0206 . ,
– võttes arvesse oma 25. septembri 2002. aasta resolutsiooni naiste esindatuse kohta Euroopa Liidu sotsiaalpartnerite hulgas
– having regard to its resolution of 25 September 2002 on the representation of women among the social partners of the European Union
– võttes arvesse oma 3. veebruari 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Naised ja teadus: naiste kaasamine Euroopa teadustegevuse rikastamisse” kohta
– having regard to its resolution of 3 February 2000 on the communication from the Commission entitled: ‘Women and science - Mobilising women to enrich European research’
– võttes arvesse 5. juunil 2007. aastal naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni korraldatud avalikku kuulamist naiste rolli kohta tööstuses;
– having regard to the public hearing held by the Committee on Women’s Rights and Gender Equality on 5 June 2007 on the role of women in industry,
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust ( A6‑0519/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy (A6‑0000/2007),
A. arvestades tööstuse strateegilist tähtsust erinevates Euroopa Liidu liikmesriikides jõukuse ja töökohtade loomisel ning arvestades, et seda rolli tuleb säilitada;
A. whereas industry is of strategic importance in the various Member States of the European Union in creating prosperity and employment, and this role should be safeguarded,
B. arvestades, et stereotüübid, mis endiselt esinevad naiste õppe- ja kutsealaste valikute puhul, aitavad kaasa naiste ebaühtlasele esindatusele tööstussektoris;
B. whereas the stereotypes which still exist in women’s educational and occupational options are contributing to their uneven spread in the industrial sector,
C. arvestades, et naiste roll tööstuses peaks alati põhinema palga ja karjääri väljavaadete võrdsuse põhimõttel, et edendada naiste suuremat osalemist ka tööstusvaldkondades, mida nendega tüüpiliselt ei seostata;
C. whereas the role of women in industry should at all times be based on the principles of equality of salaries and career prospects in order to promote women’s wider participation even in fields of industry not stereotypically assigned to women,
D. arvestades, et naiste roll tööstuses varieerub muutuva esindatuse tõttu erinevates valdkondades – mõnedes valdkondades on naised üleesindatud (tekstiili-, rõiva-, õmblus-, jalatsi-, korgi-, kaabli-, elektriseadmete, elektroonika- ning toiduainetööstus) ning tehnilistes tööstusharudes alaesindatud, mille tagajärjeks on ettetulnud probleemide mitmekesisus;
D. whereas the role of women in industry varies as a result of their variable representation in different sectors, specifically over-representation in some sectors (textiles, garments, embroidery, footwear, cork, cabling, electrical and electronic equipment, food) and under-representation in cutting-edge technology sectors, leading to differentiation in the problems encountered,
E. arvestades, et soolised piirangud takistavad endiselt naiste tööalast arengut tööstuses, kuid on tänapäeval üha vähem hoomatavad;
E. whereas gender barriers still impede women’s progress in industry but are now more subtle than they used to be,
F. arvestades, et sektorites, kus enamik töötajatest on naised, on palgad madalamad, mis peegeldab naiste töö diskrimineerivat kohtlemist; arvestades, et üldiselt ei arvestata kollektiivlepingutes piisavalt soolise mõõtme ega naiste spetsiifiliste vajadustega, ning et olemasolevate õigusaktide jõustamiseks tuleb teha rohkem jõupingutusi;
F. whereas, in sectors where women represent the majority of workers, lower salaries predominate, reflecting the discriminatory treatment of women’s work, and whereas collective agreements generally fail to take sufficient account of the gender dimension and women’s specific needs, and more forcible efforts must be made ensure that existing legislation is put into effect,
G. arvestades, et ELis töötavatest naistest keskmiselt umbes 14% töötab tööstuses, kuid et teatud riikides ületab see näitaja 25%; arvestades, et enam kui 21% nimetatud keskmise hulgast töötab osalise tööajaga, ning et 65% tööstussektoris osalise tööajaga töötajatest moodustavad naised;
G. whereas, on average, around 14% of women in employment in the EU work in industry, but this figure rises to 25% in some countries; whereas, of that average, more than 21% are employed on a part-time basis, and whereas women represent 65% of part-time workers in this sector,
H. arvestades, et ettevõtete põhiline kohustus, olenemata ettevõtte suurusest või tegevusalast, on austada töökeskkonnas võrdsuse põhimõtet;
H. whereas companies have a general duty to comply with the principle of equality at the workplace, regardless of their size or the sector in which they operate,
I. arvestades, et ebakindlatel töökohtadel, osalise tööajaga, ajutiste ja mittestandardsete lepingute alusel töötavaid naisi diskrimineeritakse rohkem, eriti kui nad saavad emaks, ning et nende võimalused saada põhiharidust ning osaleda elukestvas õppes ja kutseõppes on üldiselt väiksemad; arvestades, et ebakindlatel töökohtadel või osalise tööajaga töötavad naised ei suuda tihti teha järjekindlalt makseid pensionifondi ja seetõttu esineb nende puhul suurem oht, et neil puudub hilisemas eluetapis enda ülalpidamiseks piisav sissetulek;
I. whereas women in precarious, part-time, temporary and non-standard work suffer more discrimination, particularly when they become mothers, and generally have fewer opportunities for basic, life-long learning and vocational training; whereas women in precarious or part-time work are often unable to contribute consistently to a pension fund and are therefore at greater risk of not having a sufficient income with which to support themselves in later life,
J. arvestades, et komisjoni esitatud integreeritud lähenemisviis tööstuspoliitikale (eespool nimetatud teatises „Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks – süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale”) hõlmab küll eesmärkide hulgas majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamist, kuid samas ei võeta piisavalt arvesse soolist mõõdet;
J. whereas the integrated vision of industrial policy advocated by the Commission (in the abovementioned Communication on ‘implementing the Community Lisbon Programme: a policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy’) does not take sufficient account of the gender dimension, even though it includes economic and social cohesion among its objectives,
K. arvestades, et töötlev tööstus, mis koondab 86% naiste tööjõust tööstuses, koosneb 99% ulatuses väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest, mis annavad tööd umbes 58%le kogu tööjõust kõnealuses sektoris;
K. whereas the manufacturing industry, in which 86% of the female industrial workforce is concentrated, comprises 99% small and medium-sized undertakings (SMEs), which employ around 58% of the total workforce in this sector,
L. arvestades, et töö arengut tööstuses iseloomustab praegu – eriti naiste jaoks – pigem traditsiooniliste tööskeemide kadumine kui töötingimuste ja karjäärivõimaluste paranemine;
L. whereas the development of work in industry is currently characterised more by the erosion of traditional patterns of employment than by an improvement in working conditions and career opportunities, particularly for women,
M. arvestades, et kultuuriline hoiak, mille kohaselt tööstus on naiste jaoks sobimatu valdkond, põhjustab diskrimineerimist, mis omakorda põhjustab naistöötajate motivatsiooni langust, töö tulemuslikkuse vähenemist, karjäärist loobumist, oskuste taseme langust ning naistöötajate tööalaste võimaluste edasist vähenemist;
M. whereas the cultural attitude that considers industry as an inappropriate field for women leads to discrimination, which in turn leads to the demotivation of women workers, a reduction in their work performance, their withdrawal from careers, depreciation of their skills and a further reduction in the opportunities they enjoy,
N. arvestades, et lapsehoidmise struktuuride puudumise, osalise tööajaga töö mittevabatahtliku valimise ning koolitusvõimaluste ja uuesti tööle asumise toetuse puudumise vahel on otsene seos, mis ohustab jätta naised vähem kvalifitseeritud töökohtadele ja piisavate karjääriväljavaadeteta;
N. whereas there is a close link between the lack of childcare structures, involuntary recourse to part-time work and the lack of training opportunities and reinstatement aid, which threatens to leave women in the least qualified posts without adequate career prospects,
O. arvestades soopõhiste statistiliste andmete puudumist tööjaotuse kohta erinevatel kutsealadel ja vastavate palgatasemete kohta tööstussektorites;
O. whereas there are few gender-differentiated statistics on the division of labour in the various occupational categories and the corresponding wage levels in industrial sectors,
P. arvestades, et tööl tervist ohustavad riskitegurid ja tööga seotud haiguste tüübid võivad naiste ja meeste puhul erineda, ning et olemasolevaid olukordi ja nende tagajärgi on vaja üksikasjalikumalt analüüsida, võttes samuti arvesse konkreetseid tagajärgi emadusele;
P. whereas the health risks and types of occupational illness may be different for women and for men, and it is therefore important to analyse current situations and their consequences and study them in greater depth, also taking account of specific consequences as regards childbearing,
Q. arvestades, et täiend- ja kiirõpe tõstavad naiste tööviljakust ja nende panust majandusse;
Q. whereas continuing education and accelerated learning increase the productivity of women and the contribution they make,
R. arvestades, et vaid mittediskrimineeriv töökeskkond on suuteline tagama nii nais- kui ka meestöötajate tootmispotentsiaali, ning et oluline on luua õhkkond, milles hinnatakse iga üksikisikut ja tunnustatakse tema eesmärke,
R. whereas a non-discriminatory working environment is the only kind capable of nurturing the productive potential of both female and male employees and it is essential to create a climate in which every individual is valued and his or her goals are recognised,
9. arvab, et naiste rolli ükskõik millises tööstussektoris ei saa vaadelda eraldi Euroopa Liidu tööstuse üldisest olukorrast, ELi tööstuse ees seisvatest väljakutsetest ega asjakohaste lahenduste leidmise vajadusest;
Is of the opinion that the role of women in any industrial sector cannot be viewed in isolation from the state of industry in the European Union generally, the challenges that industry in the EU is facing or the need for appropriate answers;
12. palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kasutusele kõik vajalikud meetmed, et tagada kaitse seksuaalse ja soolise ahistamise vastu;
Calls on the Commission and the Member States to take all necessary measures to ensure protection against sexual and gender-based harassment;
17. soovitab, et töökohtades oleks rohkem valikuvõimalusi, mis annaks meestele ja naistele suuremad võimalused nii pereelu kui ka karjääri edendamiseks; usub, et töö peaks olema meestele ja naistele palju kiiremini kättesaadav, et rahuldada nende muutuvaid vajadusi;
Recommends that there should be more choice in the workplace, thereby enabling men and women to have greater options for the development of both their family lives and their working careers; believes that work should be much more readily available to men and women to match their changing needs;
19. rõhutab vajadust usaldusväärse sotsiaalteenuste võrgustiku ning koolieelsete lasteasutuste ja algkoolide paindlikkuse järele, et toetada töötavaid naisi laste üleskasvatamise ajal;
Emphasises the need for reliable social services network and for flexibility in pre-school and primary school facilities, in order to support employed women during the time they are engaged in the upbringing of their children;
23. rõhutab läbirääkimiste ja kollektiivläbirääkimiste tähtsust võitluses naistevastase diskrimineerimise kaotamiseks, eelkõige seoses tööhõive, töötasu, töötingimuste, karjääri ja ametialase koolitusega;
Stresses the importance of negotiations and collective bargaining in the fight to abolish discrimination against women, in particular with regard to employment, wages, working conditions, careers and professional training;
27. kutsub komisjoni üles edendama ametialase koolituse poliitikat ja programme, kaasa arvatud arvutioskuse arendamist, mis on mõeldud naistele, et suurendada nende osalust mitmetes tööstussektorites, arvestades olemasolevat kohalikul, riiklikul ja ühenduse tasemel kättesaadavat finantstuge ning tekitades suuremaid stiimuleid nende kasutuselevõtuks nii suurtes ettevõtetes kui ka VKEdes;
Calls on the Commission to promote professional training policies and programmes, including the development of computer literacy skills, aimed at women in order to increase their participation in various sectors of industry, taking into account existing financial support available at local, national and Community levels and creating greater incentives to use these for large companies and SMEs alike;
29. kutsub komisjoni üles toetama haridust, kõrgharidust ja kutseõpet; rõhutab, et haridus on peamine vahend, mis võimaldab naistel sooliselt killustatud tööturul hakkama saada;
Calls on the Commission to support education, higher education and vocational training; stresses that education is an essential way for women to overcome the gender-segmented labour market;