natgillin/translations-raw huggingface dataset:
60. rõhutab, et kõikidele lastele, kaasa arvatud puuetega lastele peab olema tagatud õigus üldisele juurdepääsule hariduse kõikidele valdkondadele ja tasemetele kõikides asutustes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles muutma puuetega laste perekondadele suunatud üldteavet tõhusamaks, et tuvastada puue aegsasti ning pakkuda tuge ja võimalikke lahendusi nende erivajaduste rahuldamiseks; rõhutab, kui tähtis on riigi toetus puuetega inimeste perekondadele rahalisest, abistamise (sealhulgas lapsehoiuteenused), tervishoiuteenuste, psühholoogilise toe ja kogemuste vahetamise, kuid ka puuetega lapse (ühe) vanema paindlikuma tööaja seisukohast; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid looksid spetsiaalsed juurdepääsetavad teabepunktid, kust oleks võimalik saada teavet ja haldusalast nõu; palub liikmesriikidel toetada puuetega inimeste perekondi ja riiklike tervishoiusüsteemide töötajaid eesmärgipäraste teavitamismeetmete ja koolituse abil ning kaasates otsuste tegemisse ja järelevalvesse patsientide ühinguid;
Stresses that all children, including those with disabilities, need to be guaranteed the right to universal access to all sectors and levels of education in all institutions; calls on the Commission and Member States to increase the general information provided for families with children with disabilities in order to include early recognition and support and open up possible solutions for their specific needs; highlights the importance of state support for the families of people with disabilities, in terms of funding, assistance (including childcare services), healthcare provision, psychological support and the sharing of expertise, as well as more flexible working hours for (one of) the parents with children with disabilities; therefore urges the Member States to establish dedicated and accessible offices where information and administrative advice can be obtained; calls on the Member States to support the families of people with disabilities and professionals working in the national health systems by means of targeted information and training measures and by involving patients’ associations in decision-making and monitoring processes;
64. rõhutab, et elukestev õpe on ülioluline vahend, millega toetada ja suurendada puudega inimeste kohanemisvõimet ja jätkuvat tööhõivet ning see on eriti oluline inimeste jaoks, kelle puue tekib töötamise ajal või kellel on süvenev puue;
Stresses that lifelong learning is a crucial way of supporting and increasing adaptability and continuance of employment for people with disabilities, and that it is particularly relevant for people who acquire a disability during the course of employment, especially for people who have an evolving disabling disease;
66. on seisukohal, et puuetega inimeste organisatsioone tuleb rahaliselt piisavalt toetada; nõuab, et nende organisatsioonide kaasrahastamismäär ei oleks väiksem kui 10% nende esitatud projektide väärtusest, arvestades nende teadaolevaid rahalisi raskusi;
Believes that suitable funding needs to be channelled to organisations of people with disabilities; insists that for such organisations the cofinancing rate should be no less than 10 % of the value of the projects presented by them, in view of their known financial difficulties;
68. kinnitab veel kord, et ELi institutsioonide ja liikmesriikide ametnike koolitus puuetega inimeste kohtlemise ja teavitamise osas peaks olema reegliks ning juurdepääsu avalikele juriidilistele dokumentidele ja menetlustele tuleks toetada konkreetsete meetmetega; kutsub ELi institutsioone üles andma eeskuju puudega inimeste töölevõtmisel ning õhutab ka liikmesriike seda strateegiat järgima;
Reaffirms that training of public officials in the EU Institutions and the Member States in receiving and informing people with disabilities should be the rule, and that access to public legal documents and procedures should be supported by concrete actions; calls on the EU institutions to set an example as regards the employment of people with disabilities and urges the Member States also to pursue this strategy;
70. kutsub komisjoni üles esitlema tulemuslikumalt juurdepääsetavuse eeliseid ning võtma igakülgselt arvesse kulusid kõigi jaoks tõketeta keskkonna loomisel, pidades eriti silmas vananevat ühiskonda;
Calls on the Commission to present more effectively the advantages of accessibility and to mainstream the costs and expenditure of creating a barrier-free environment for all with special regard to an ageing society;
Võitlus vaesusega
The fight against poverty
74. väljendab kahetsust selle üle, et puuetega inimesed peavad oma igapäevaelus kandma puudest tulenevate lühiajaliste lisakulude tõttu rahalist lisakoormust, mis vähendab tunduvalt nende elukvaliteeti;
Deplores the fact that people with disabilities must assume an additional financial burden – the extra expenditure in the short term incurred seemingly because of their disability – in their daily lives, which has a considerable impact on their quality of life;
79. kutsub liikmesriike üles vältima puuetega inimeste sotsiaalkaitse kulutuste põhjendamata vähendamist seoses majanduskriisiga vastu võetud kärpepoliitikaga, sest neile on vaja tagada rahuldav elatustase, mis on nende võõrandumatu õigus;
Calls on the Member States to avoid unjustified cuts in social protection for people with disabilities under the austerity policies introduced in response to the economic crisis, since it is necessary to ensure an acceptable standard of living for them as an inalienable right;
83. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kiiresti ratifitseerima ja rakendama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolle ning tunneb heameelt komisjoni algatuse üle ühineda konventsiooni fakultatiivprotokolliga;
Calls on the Member States and the Commission swiftly to ratify and implement the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities as well as its Optional Protocols and welcomes the Commission’s initiative to accede to the Convention’s Optional Protocol;
87. kutsub liikmesriike üles lisaks meditsiinilisele aspektile võimalikult palju toetama sobivaid meetmeid ja kohandatud vahendeid iseseisvamaks eluks, eesmärgiga tagada puuetega inimestele ja nende perekondadele võrdsed võimalused ja aktiivne elu;
Calls on the Member States to give as much support as possible to suitable measures and tools tailored (apart from the medical aspect) to a higher level of independent life in order to ensure equal opportunities and active life for persons with disabilities and their families;
89. kutsub liikmesriike üles Euroopa puuetega inimeste strateegia käigus ning raames (ümber) hindama puuetega seotud meetmeid ning riiklikke programme ja strateegiaid kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga;
Calls on the Member States to (re)consider their disability-related actions and national programmes or strategies within the time span and framework of the EDS in accordance with the EU2020 Strategy and the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities;
96. kutsub komisjoni üles hindama, kas edasised Euroopa struktuurifondide raames võetud meetmed, eelkõige seoses maaelu arengu fondiga, aitavad maapiirkondades elavatel puuetega inimestel olla aktiivsed ELi kodanikud;
Calls on the Commission to assess whether further measures taken in the context of the European Structural Funds with special regard to the Rural Development Fund help people with disabilities to be active citizens living in rural areas in Europe;
100. kutsub komisjoni ja liikmesriike toetama puuetega inimeste sporti ja loomingut, vältima eristuste tegemist puuete alusel ning innustab nõukogu jätkama jõupingutusi, tuletades meelde Euroopa Nõukogu ministrite komitee 1986. aasta lubadust toetada puuetega inimeste sporti;
Calls on the Commission and the Member States, in giving support to sport and recreation for people with disabilities, to avoid making distinctions when identifying disabilities, and urges the Council to continue its efforts, recalling that the Committee of Ministers of the Council of Europe promised, in 1986, to support sport for people with disabilities;
105. palub liikmesriikidel ja komisjonil tunnustada viipekeelt liikmesriikides ametliku keelena; märgib, et liikmesriigid peaksid seetõttu töötama selle nimel, et selline tunnustamine vastavalt Brüsseli 19. novembri 2010. aasta deklaratsioonile toimuks;
Calls on the Member States and Commission to recognise sign language as an official language in the Member States; notes that the Member States should therefore work towards the possibility of such a recognition, in accordance with the Brussels Declaration of 19 November 2010;
106. kutsub komisjoni üles vastavalt ÜRO aastatuhande arengueesmärkidele pöörama tähelepanu puuetega inimeste huvide arvestamisele, kui ta eraldab abi rahvusvahelistele suhetele ning arengule;
106.Calls on the Commission to pay attention to the inclusion of the interests of people with disabilities, in accordance with the UN’s Millennium Development Goals, when handling assistance for international relations and development;
Raportöör ootab vastavalt Euroopa Parlamendi otsusele jätkusuutliku ühiskonna edendamisele ja inimõigustel põhinevale lähenemisele toetudes järgmisi edusamme.
The rapporteur anticipates the following measures being taken with the aim of achieving the sustainable society and based on an approach founded on human rights, in line with Parliament’s decision.
Esimese sammuna ei peaks liikmesriigid mitte ainult alla kirjutama ÜRO puuetega inimeste konventsioonile ja selle lisaprotokollidele ning neid ratifitseerima, vaid kooskõlas komisjoni esitatud Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 ja Euroopa 2020. aasta strateegiaga on põhjendatud ka liikmesriikide puudepoliitika ja -strateegiate väljatöötamine või selliste riiklike dokumentide olemasolul nende läbivaatamine.
Firstly, the Member States should not only sign and ratify the UN Convention on the Rights of the Disabled and its additional protocols; they would also be justified in developing national policies and strategies on disabilities in harmony with the European Commission’s European Disability Strategy (EDS) and the EU2020 strategy, as well as reviewing the existing national-level documents on this matter.
Seetõttu esindab puudega inimeste strateegiaga seotud, 2015. aastani kestev juba esitatud meetmete kava sobivat suunda; toetada tuleks edasisi samme, mis parema rakendamise huvides sisaldavad konkreetsemaid tähtaegu ja programmielemente.
The Commission’s published action plan for the period until 2015, linked to the EDS, is a step in the right direction, but support should be given to measures with more specific deadlines and programme elements which would improve implementation.
Euroopa Parlament on minevikus juba paljudel juhtudel puudega inimeste olukorda käsitlenud ning mitme eriti olulise otsusega seisnud puudega inimeste integratsiooni, õiguste tunnustamise ja kaitse eest, kutsudes nii liikmesriike kui ka Euroopa Komisjoni üles Euroopa Liidu tasandil õigusnorme ja -akte looma.
The European Parliament has often devoted its attention to the situation of people with disabilities and has adopted a number of significant decisions on the integration of people with disabilities and the recognition and protection of their rights, calling on the Member States and the Commission to draw up legal standards and legislation at EU level.
Raportööri peamine lähtekoht on suunatud inimõiguste kõige uuema põlvkonna ehk puudega inimeste olemasolevate inimõiguste tegelikule kindlustamisele.
The basic premise of the report is that the new generation of human rights and the existing human rights of people with disabilities must be upheld.
Keegi ei eita, et puudega inimestel on inimõigused, kuid vähemalt nende tegelikku kasutamist takistavad osaliselt füüsilised, osaliselt ühiskondlikud tõkked keskkonnas, sealhulgas ebapiisavalt ligipääsetavad teenused ja kaubad.
No one would doubt that people with disabilities have human rights, but their practical application is impeded by hindrances in a person’s surroundings – partly physical, partly social – including services and products which cannot be properly accessed.
Eraldi kinnitatakse ka puudega laste ja nende (enamikul juhtudest puudeta) vanemate õigusi, toetades varast arengut kui esmast tulevikku investeeringut.
Particular emphasis is placed on the rights of children with disabilities and their parents (most of whom are not disabled), supported by early development as the first investment in the future.
Kooskõlas ELi 2020. aasta strateegiaga on üks tähtsamaid eesmärke suurendada peaaegu 80 miljoni ELis elava puuetega inimese tööhõive määra.
In line with the EU2020 strategy, one of the most important objectives is increasing the employment level for the nearly 80 million people with disabilities living in the EU.
Puudega inimeste tööhõive määr on ka Euroopa keskmisest madalam – neist kokku 30–40% töötab, vaesemates liikmesriikides on olukord veel halvem, samas peab tööhõive aastas keskmiselt umbes 1% võrra kasvama, et jõuda Euroopa 2020. aasta strateegias ette nähtud 75%-ni.
The employment level for people with disabilities and whose work capacity has changed is generally low throughout the EU, with 30-40% of them working; the situation is even worse in the poorer Member States, whilst the employment level needs to rise by approx.
Komisjoni hinnangul on summa, mida tööandjad võidavad, 27 korda suurem summast, mis kulutati sobivate töötingimuste pakkumiseks.
According to the Commission, employers can receive returns up to 27 times the amount they pay for the provision of suitable conditions.
Raporti pealkirjale viidates peab raportöör oluliseks märkida, et puudega inimeste liikuvus, sealhulgas juurdepääs kommunikatsioonivahenditele kui ideede ja eneseväljenduse vahendile, ning ühiskonda kaasatus ei ole kaks erinevat asja ega kõigest kaks teineteist täiendavat tegurit, vaid kaks täisväärtuslikku, inimõigustel põhineva lähenemise kaks alustala, millega suurendada puudega inimeste võrdseid võimalusi.
With reference to the title of the report, the rapporteur considers it important to show that the mobility of people with disabilities – including access to communications as means of mobilising ideas and self-expression – and social inclusion are not two separate things, not two mutually-reinforcing factors, but two fully-fledged foundations of a human rights-based approach in the field of improving equal opportunities for people with disabilities.
Pealkirja teise osa puhul peab Euroopa Parlament lihtsalt reageerima komisjoni uues kümneaastases puudega inimeste Euroopa strateegias ja selle lisas seatud eesmärkidele.
Regarding the second part of the title, the European Parliament simply must react to the objectives set out in the Commission’s new 10-year European Disability Strategy and the measures set out in its annex.
ÜKSIKASJALIK SELETUSKIRI
DETAILED JUSTIFICATION:
Jätkusuutlikus, konkurentsivõimelises ja innovatiivses ühiskonnas peab puudega inimestega seoses rääkima mitte lühiajalistest kulutustest, vaid pikaajalisest ühiskonna investeeringust.
In a sustainable, competitive and innovative society, the focus must be on long-term investment for people with disabilities rather than short-term expenditure.
Puudega inimeste Euroopa strateegia rakendamiseks tuleb järelevalve osas kehtestada üksikasjalikumad ja täpsemad tähtajad ning mehhanismid, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi rolli tugevdamisega.
In terms of implementing the EDS, there is a need for more detailed and, in the case of monitoring, more precise deadlines and mechanisms to be determined, particularly with regard to strengthening the role of the European Parliament.
Tähtsa rolli võiksid saada erinevad, seni veel mitte kaasatud ümarlauad, mis soodustaks tihedamat ja valdkondlikku koostööd nii kavandamisel kui teostamisel.
The various consultative bodies which have not yet been involved might take on an important role, thereby facilitating the planning and implementation of closer professional coordination.
Kodaniku- ja inimõigused
Civil and human rights
Lisaks kohustusele, mis Euroopa Parlament on võtnud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, tuleb samuti rõhutada, et kõikidele mõeldud disaini ja ÜRO universaaldisaini tuleb toetada kui kontsepti ja kavandamismeetodit, et tagada laiaulatuslikum kättesaadavus.
In addition to the European Parliament’s commitment to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, it must also be stressed that ‘Design for all’ – alongside the UN’s ‘universal design’ – must be supported as a concept and planning method in order to achieve more widespread accessibility.
Rõhku tuleb panna puuetega inimeste aktiivsele avalikus elus osalemisele, pidades silmas eelkõige valimisõigust (õigus valida, õigus osutuda valituks, ametisse asumise võimalused jne) ning tuleb teha täiendavaid pingutusi, et tagada otsuste tegemise toetamise põhimõtte heakskiitmine.
Emphasis must be placed on strengthening the active participation of people with disabilities in public life, in particular regarding the right to vote (ability to vote, ability to be elected, opportunities to hold office, etc.), and further efforts must be made to ensure acceptance of the principle of supported decision-making.
Andmete kogumise ja konsultatsioonide olulisus
The importance of data collection and consultation
Kutseorganisatsiooni ANED hinnangul, kellega komisjon konsulteeris, on puuetega inimesi käsitlevad mõisted ja andmed mitte ainult puudulikud, vaid paljudel juhtudel ka omavahel võrreldamatud.
According to the professional organisation consulted by the Commission (the ANED Network), definitions and data pertaining to people with disabilities are not only incomplete; in many cases they cannot even be properly compared.
Seda tuleb muuta liikmesriikide vahelise koostööga.
This must be changed through cooperation between the Member States.
Märkimisväärselt vähe teavet on ka ühe olulisema valdkonna kohta, vähe on usaldusväärseid andmeid ühiskondlikes asutustes elavate puudega inimeste arvu, olukorra ja nende ravi kohta.
There is a particularly significant lack of information in one of the most crucial areas, with little reliable data on the number, situation and care of people with disabilities who are in institutions.
Oluline on toetada uurimustööd ja kaardistada ühiskonna valged laigud.
Research must be funded in order to fill in the gaps on the social map.
Suuremat tähelepanu tuleks pöörata juurdepääsetava sisu (nt veebilehed) säilitamisele ja kättesaadavaks tegemisele, eelkõige puudega inimestega konsulteerimisel.
More attention needs to be paid when maintaining and making available accessible contents (e.g. web pages), particularly during consultations concerning people with disabilities.
Demograafilised muutused ja tõketeta keskkond
Demographic changes and a barrier-free environment
Demograafiliste muutustega seoses räägitakse vähe sellest, et vananev ühiskond seab inimesed silmitsi seninägematute probleemidega, ülalpeetavate hulk kahekordistub, mis toob ajutiselt kaasa ettenägematuid tagajärgi.
In terms of demographic changes there is rarely mention of the unprecedented challenges which people in the ageing society will face and the fact that the number of dependent people will double, which will have unforeseeable consequences.
Seda arvamust toetab ka EUROSTATi koostatud prognoos, mille kohaselt 2050. aastaks ülalpeetavate hulk kahekordistub, mis lisaks uutele, Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikidele mõjutab eriti Saksamaad ja Itaaliat.
This outcome is supported by EUROSTAT’s prognosis, which states that the number of dependent people will double by 2050, a trend which will affect Germany and Italy in particular, as well the countries of Central and Eastern Europe which have recently joined the EU.
Seetõttu ei ole nimetatud küsimus otseselt seotud puudega, vaid on eelkõige sotsiaalset laadi: mitte iga puudega inimene pole eakas ja igal eakal inimesel pole puuet.
The question therefore is principally not one of disability but is primarily social in nature: not every person with a disability is old, and not every old person has a disability.
Pikaajalist hooldust vajavate inimeste küsimus ei tähenda suuremat aktiivsust soodustavat lähenemisviisi, mis põhineb meetodil, kavandamisel või töökorraldusel ja haridusel, vaid see tähendab perekondi kaasavat ning inimväärikusel ja inimõiguste austamisel põhinevat sotsiaalhoolekandesüsteemi.
The issue of people in need of long-term care does not imply an approach to increased activity based on methodology, planning or work organisation and education; it concerns a system of social care involving families which is based on human dignity and upholds human rights.
Aastatel 2010–2050 kahaneb tööealine elanikkond (15–64-aastased) umbes 50 miljoni inimese võrra, samas kui üle 65-aastaste puuetega inimeste osakaal kasvab 77%.
From 2010 to 2050 the working-age population (15-64) will decrease by some 50 million, whilst the proportion of people over 65 with disabilities will increase by 77%.
Lisaks iseseisvale elule on oluline osa seega tööohutusel ja -kaitsel.
In addition to independent living, an increasing role will therefore be played by safety at work and employment protection.
Kõrgem pensioniiga ja tervislikumad eluviisid tähendavad samuti muutusi keskkonnale ja teenustele juurdepääsetavuses, see tuleb saavutada struktuurifondide abil, tagades alati olemasolevate sätete säilimise ja edasiarendamise.
A higher retirement age coupled with healthier lifestyles will also mean substantial changes with regard to accessibility of the environment and services; this must be achieved by means of the Structural Funds, all the time ensuring that the existing provisions are maintained and further developed.
Seda tuleb arvesse võtta praeguste ja tulevaste ühtekuuluvuspoliitika reformide puhul.
This must be taken into account in current and future cohesion policy reforms.
Isikute vaba liikumine ja tõketeta teenused
Free movement of persons and barrier-free services
Liikumisvabaduse põhimõte on Euroopa Liidus kehtiv põhiõigus.
The principle of freedom of movement is a fundamental right in the European Union.
Sellega kooskõlas on vajadus luua ka tõketeta ühis- ja isiklik transport (sealhulgas parkimiskaartide ühtlustamine liikmesriikides ja parimate tavade vahetamine kooskõlas puudega inimeste strateegia eesmärkidega), ning raportööri poolt juba ammu soovitatud ühtne reisijate õiguste harta, et võimaldada reisimist kõikides transpordivahendites kõikidele sobival viisil ja turvaliselt.
There will be a need for suitably accessible public and private transport (including more unified harmonisation of parking certificates in the Member States and exchange of best practices, in line with the EDS objectives) and the development of a unified legal passengers’ charter, which the rapporteur has long been promoting, so that safe, appropriate travel by all kinds of transport will be available to everybody.
Üks kiiduväärne meede oleks ühtse Euroopa liikuvuskaardi kasutuselevõtmine, et tunnustata vastastikku puuetega inimeste hooldamise vajadust.
One welcome development would be the introduction of a unified European mobility card for reciprocal recognition of care for people with disabilities.
Samuti on vaja pimedatele juurdepääsetavaid internetilehekülgi, ka elektrooniliselt kasutatavaid veebipõhiseid viipekeelseid teenuseid, asjakohaseid kohustuslikke eesmärke, et tagada vaegkuuljatele subtiitrite kasutamine, tasuta tarkvara ja lahendusi, et levitada digitaalset kirjaoskust, viies ellu varasemad e-Euroopa algatused.
There is also a need for user-friendly homepages for the blind, also electronically-accessible online sign-language services in electronic form for the deaf; appropriate, statutory objectives to ensure subtitling for the hard-of-hearing; free software and solutions in order to encourage the spread of digital literacy and fulfil the earlier eEurope initiatives.
Võrdsed võimalused ei ole samad kui samasugused võimalused, sest sel juhul ei ole saavutatav ühiskonna eesmärk – integratsioon aktsepteerimise teel.
Equality of opportunity is not the same as equal opportunities of the same kind, since these do not achieve the social goal: integration through acceptance.