natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Üks kolmandik kõigist süsteemiga hõlmatud põletuskäitistest on suhteliselt väikesed (alla 50 MW), kuid koos annavad nad ainult 2 % kogu deklareeritud heitkogustest.
One third of the total combustion installations that are covered by the scheme is relatively small (below 50MW), but together they account for only 2% of the overall emissions reported.
Seetõttu näib olevat kulutõhus väikeste käitiste piirmäära tõsta (näiteks saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitleva direktiivi piirmäärani), et nad saaksid süsteemist välja jääda.
It seems therefore to be cost effective to raise the threshold for small installations (for example to the threshold of the IPPC) to opt-out from the scheme.
Edaspidine ühtlustamine
Further harmonization
ELis suurema õiguskindluse ja võrdsemate tingimuste loomiseks tuleb ette näha edaspidine ühtlustamine.
To provide more legal certainty and to create a true level playing field in the EU, further harmonization should be envisaged.
See puudutab nii määratlusi (näiteks sulgemiseks), kui ka tasusid/makse ja trahve/karistusi.
That is the case for definitions (for example for closure), but also for fees/charges and fines/penalties.
Näiteks maksimumtrahvid samasuguse rikkumise eest erinevad liikmesriikide vahel märkimisväärselt: 600 eurost 15 miljoni euroni.
For example, the maximum fines for similar infringements deviate substantially between Member States: from € 600 to € 15 million.
Rahvusvahelised aspektid
International aspects
ELi heitkogustega kauplemise süsteem peaks olema esimeseks sammuks ülemaailmse heitkogustega kauplemise süsteemi poole.
The EU ETS should constitute the first step towards a global system for emissions trading.
Seetõttu on äärmiselt oluline, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga saaks siduda ka teisi heitkogustega kauplemise süsteeme ja soodustada kõiki ühenduse vahendeid kasutades kolmandate, ELi naaberriikide liitumist ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga.
Therefore, it is vital to make it possible to link other trading schemes to the EU ETS and - making use of all possible Community instruments - to encourage third countries bordering the EU to join the EU ETS.
Arenevate riikide puhul peaks EL kasutama ELi heitkogustega kauplemise süsteemi pakutavaid võimalusi abistada kõnealuseid riike süsinikuvabaks saamisel vajalike investeeringute ja teadmiste edasiandmisega.
For developing countries, the EU must seize the opportunities offered by the EU ETS to assist these countries in becoming carbon neutral by making the necessary investments and through knowledge transfer.
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon kutsub vastutavat keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni üles lisama oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
See tähendab, et tuleb tugevdada ühenduse jõupingutusi ja kiirelt kaasata arenenud riigid ja uued tööstusriigid ning samuti arengumaad osalema heitkoguste vähendamises.
This implies the increasing of efforts by the Community and the quick involvement of developed and newly industrialised countries and the participation of developing countries in the emission reduction process.
Uute tööstusriikide heitkoguste üha suuremat osakaalu silmas pidades on oluline seada eesmärgiks nende osalemise tagamine, mitte ainult julgustada neid osalema.
In view of the ever increasing share of newly industrialised countries’ emissions, it is necessary to set the aim of ensuring their participation, not only the aim to encourage them to do so.
On oluline seada eesmärgiks arengumaade osalemise tagamine, mitte ainult julgustada neid osalema.
It is necessary to set the aim of ensuring the participation developing countries, not only the aim to encourage them to do so.
(3 a) 31. jaanuari 2008. aasta resolutsioonis Bali kliimamuutuse konverentsi tulemuste kohta (COP 13 ja COP/MOP 3) tuletas Euroopa Parlament meelde oma seisukohta, et tööstusriigid peavad vähendama kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 30 % võrra aastaks 2020 ning 60–80 % võrra aastaks 2050 (1990. aastaga võrreldes).
(3a) In its resolution of 31 January 2008 on the outcome of the Bali Conference on Climate Change (COP 13 and COP/MOP 3) the European Parliament recalled its position that industrialised countries should commit to reducing their greenhouse gas emissions by at least 30% by 2020 and by 60-80% by 2050, compared to 1990 figures.
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 2009. aastal Kopenhaagenis toimuva 15. konverentsi positiivseid tulemusi oodates peaks Euroopa Liit alustama rangemate heite vähendamise alaste eesmärkide ettevalmistamist aastaks 2020 ja sealt edasi, ning peaks püüdma tagada, et pärast 2013. aastat võimaldaks ühenduse süsteem ELi poolse panusena uude rahvusvahelisse kokkuleppesse vajadusel rangemate heite piirmäärade kehtestamist.
Given that it anticipates a positive outcome to the COP 15 negotiations to be held in Copenhagen in 2009, the European Union should begin to prepare tougher emissions reduction targets for2020 and beyond and should seek to ensure that, after 2013, the Community scheme allows, if necessary, for more stringent emissions caps, as part of the Union's contribution to a new international agreement.
Oluline on rõhutada Euroopa Parlamendi suuri ambitsioone kliimamuutuse vastu võitlemisel.
It is important to stress Parliament's strong ambitions with regard to fighting climate change.
(4) Kõnealuste pikaajaliste eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks on kohane näha ette prognoositav kava, millele vastavalt tuleks vähendada ühenduse süsteemiga hõlmatud käitiste tekitatavate heidete koguseid.
(4) In order to contribute to achieving those long-term objectives, it is appropriate to set out a predictable path according to which the emissions of installations covered by the Community scheme should be reduced.
Selleks et kulutasuvalt saavutada ühenduse eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega, peaksid kõnealustele käitistele eraldatud saastekvoodid olema 2020. aastaks 21 % võrra väiksemad nende 2005. aasta heitkogustest.
To achieve cost-effectively the commitment of the Community to at least a 20% reduction in greenhouse gas emissions below 1990 levels , emission allowances allocated in respect of those installations should be 21% below their 2005 emission levels by 2020.
Selleks et kulutasuvalt saavutada ühenduse eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrreldes rahvusvaheliselt tunnustatud Kyoto võrdlusaasta 1990 tasemega, peaksid kõnealustele käitistele eraldatud saastekvoodid olema 2020. aastaks 21 % võrra väiksemad nende 2005. aasta heitkogustest.
To achieve cost-effectively the commitment of the Community to at least a 20% reduction in greenhouse gas emissions below levels in the internationally recognised Kyoto reference year of 1990 , emission allowances allocated in respect of those installations should be 21% below their 2005 emission levels by 2020.
Selle arvutuse kohaselt peaks heitkoguste lubatud tase olema 4,65 miljardit tonni, kui võtta aluseks 20 %-line vähendamine võrreldes 1990. aastaga.
On this calculation the total permitted emission level would amount to 4.65 billion tonnes by applying a reduction of 20% below 1990.
Aastaks 2020 peavad 2,67 miljardi tonnise vähendamise saavutama need sektorid, mida ei hõlma saastekvootidega kauplemise süsteem.
By 2020, reductions of 2.67 billion tonnes are to be achieved by sectors not included in the ETS.
Seega nähtub arvutusest vastupidiselt komisjoni kinnitusele, et saastekvootidega kauplemise süsteemiga hõlmatud sektorid peavad võrreldes 2005. aastaga vähendama heitkoguseid 15 % võrra.
The calculation also shows – contrary to the Commission's assertion – that the sectors covered by the ETS must be required to make a 15% reduction compared with 2005.
(7 a) Kasvavad puud, nagu ka puit ja selle teisendtooted on väga oluline süsinikdioksiidi sekvestreerimise ja säilitamise allikas.
(7a) Standing trees, as well as wood and its derivatives, represent a very important source of carbon sequestration and storage.
Lisaks võimaldab puit võidelda kasvuhooneefekti vastu, asendades fossiilenergiat.
In addition, timber makes it possible to combat the greenhouse effect by replacing fossil energy.
Kokkuvõttes on metsad tõelised looduslikud süsinikdioksiidi hoidlad, kuid see CO2 eraldub metsade välja juurimisel ja põletamisel atmosfääri, mistõttu on oluline võtta kasutusele metsakaitse mehhanismid, et leevendada ülemaailmset soojenemist.
In conclusion, forests represent genuine natural carbon reservoirs, but this carbon is released into the atmosphere when forests are uprooted and burned, hence the importance of introducing forestry protection mechanisms in order to mitigate global warming.
Muudatused maakasutuses (nt metsade hävitamine troopilistes piirkondades) põhjustavad väidetavasti 20 % üleilmsetest kasvuhoonegaasi heitmetest.
Change in land use (e.g. deforestation in tropical areas) is said to be responsible for 20% of global greenhouse gas emissions.
Metsade hävitamisega seotud iga-aastased kasvuhoonegaasi heitmed on samaväärsed ligi 6 miljardi tonni CO2-ga.
Annual greenhouse gas emissions linked to deforestation alone amount to 6 billion tonnes of CO 2 equivalent.
Ainuüksi Prantsusmaal säilitatakse 15,6 miljonit tonni CO2 ja seotakse 10 % kasvuhoonegaasi heitmetest.
In France alone, storage represents 15.6 million tonnes of carbon and traps 10% of greenhouse gas emissions.
Hinnanguliselt vastab asendushind 14 miljonile CO2 tonnile.
The replacement value is estimated at 14 million tonnes of carbon.
Metsade ja puiduta eralduks Prantsusmaal 108 miljonit tonni CO2 rohkem ehk siis 20 % võrra enam.
Without forests and timber, France would emit 108 million tonnes more carbon, in other words 20% extra.
(7 b) Metsandussektori olulise potentsiaali tõttu ülemaailmse soojenemise leevendamisel tuleks võtta kasutusele seda parandavad ja arendavad meetmed, võttes nõuetekohaselt arvesse metsade muid funktsioone.
(7b) Given the significant potential of the forestry sector to mitigate global warming, incentives should be introduced to upgrade and develop it, with due regard to the other functions fulfilled by forests.
Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma raportis on kirjas, et pikemas perspektiivis toob kliimamuutuse leevendamisel enim säästvat kasu jätkusuutliku metsamajanduse strateegia, mille eesmärk on säilitada või suurendada süsinikku koguvaid metsavarusid, tootes ühtlasi metsadest iga aasta säästvalt metsamaterjali, kiudaineid või energiat.
The IPCC 2007 report states, ‘in the long term, a sustainable forest management strategy aimed at maintaining or increasing forest carbon stocks, while producing an annual sustained yield of timber, fibre or energy from the forest, will generate the largest sustained mitigation benefit’.
Samuti tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni, milles kutsutakse komisjoni üles lisama ELi heitkogustega kauplemise süsteemi teatavat metsandusega seotud tegevust.
Account should also be taken of the European Parliament’s resolution of 15 November 2007, which calls on the Commission to include certain forestry-related activities in the ETS.
(8 a) Direktiiv 2003/87/EÜ ja direktiiv 2004/101/EÜ, millega esimest direktiivi muudetakse, tuleks viia kooskõlla Kyoto protokollis ette nähtud meetmetega, mis käsitlevad maakasutuse, maakasutuse muudatustega ja metsandusega seotud tegevust (LULUCF).
(8a) Directive 2003/87/EC and its amending Directive 2004/101/EC should be brought into line with the measures provided for by the Kyoto Protocol concerning activities related to land use, land use change and forestry (LULUCF).
(8 b) Ühenduse süsteem tuleks täielikult siduda Kyoto protokolli projektipõhiste mehhanismidega, lisades LULUCF tegevuse direktiivi 2003/87/EÜ ja direktiivi 2004/101/EÜ reguleerimisalasse.
(8b) The Community scheme should be fully linked with the Kyoto Protocol project-based mechanisms by including LULUCF activities within the scope of Directives 2003/87/EC and 2004/101/EC.
oktoobri 2004. aasta direktiivi 2004/101/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ) reguleerimisala ei hõlma metsamajanduse ja põllundusega seotud tegevust.
Directive 2004/101/EC of 27 October 2004 amending Directive 2003/87/EC excludes from its scope activities related to forestry and agriculture.
Metsandussektor ja mitmed keskkonnaorganisatsioonid toetavad LULUCF tegevuse lisamist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi.
The forestry industry and several environmental organisations support the inclusion of LULUCF activities within the EU ETS.
Nad toonitavad kõnealuse tegevuse olulist mõju kliimamuutusele, juhtides tähelepanu asjaolule, et metsade hävitamise tagajärjel tekib 20 % ülemaailmsetest kasvuhoonegaaside heitkogustest.
They stress the crucial impact of these activities on climate change, pointing out that deforestation is actually responsible for 20% of global greenhouse gas emissions.
Nimetatud tegevuse lisamine oleks ka viis, kuidas edendada säästvat arengut arengumaades.
Including these activities would also be a way of promoting sustainable development in the non-industrialised countries.
(8 c) Komisjon peaks kaaluma LULUCF tegevuse lisamist direktiivide 2003/87/EÜ ja 2004/101/EÜ reguleerimisalasse tehnika arengu ja Bali konverentsil tehtud ettepanekute seisukohast.
(8c) The Commission should consider arrangements for including LULUCF activities within the scope of Directives 2003/87/EC and 2004/101/EC, in the light of technical progress and the proposals put forward at the Bali Conference.
Ta peaks esitama vastavasisulise õigusakti ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 2008. aasta lõpuks.
It should submit a legislative proposal on the matter to the European Parliament and the Council by the end of 2008 at the latest.
Teatavad liikmesriigid on komisjoni kritiseerinud asjakohase põhjenduse esitamata jätmise pärast seoses komisjoni otsusega jätta LULUCF tegevus välja ning nad kahetsevad, et see otsus sai tehtud, pidades silmas Euroopa Ülemkogu 9. märtsi 2007. aasta järeldusi ning Euroopa Parlamendi 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Bali kliimakonverentsi kohta, milles kutsuti komisjoni üles kaaluma LULUCF tegevuse lisamist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi.
Some Member States have criticised the Commission for failing to provide proper justification of its decision to exclude LULUCF activities and regret this decision, bearing in mind that the conclusions of the European Council of 9 March 2007 and the European Parliament resolution of 15 November 2007 on the Bali Climate Conference called on the Commission to consider including LULUCF activities in the EU ETS.
Arengumaade nimetatud tegevuse lisamine moodustaks arvestatava finantseerimisallika, mille abil oleks võimalik tagada bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja kahjustatud metsade taastamine.
Including these activities in the developing countries would represent a not inconsiderable source of finance, capable of ensuring biodiversity protection and rehabilitation of damaged forests.
Nimetatud piirmäär pakub haldusliku lihtsuse huvides suurimat säästu halduskulude vähendamisel iga süsteemist välja arvatud tonni kohta.
This threshold relatively offers the maximum gain in terms of reduction of administrative costs for each tonne excluded from the system, for reasons of administrative simplicity.
(10) Kui väikeste käitiste suhtes, mille heitkogused ei ületa 25 000 tonni süsinikdioksiidi piirmäära aastas, kohaldatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks samaväärseid meetmeid, eelkõige maksustamist, tuleks ette näha kord, mille abil liikmesriigid saaksid kõnealused käitised saastekvootidega kauplemise süsteemist välja arvata seniks, kuni kõnealuseid meetmeid kohaldatakse, kuid kõnealustel käitistel tuleks lubada vabatahtlikult ühenduse saastekvootidega kauplemise süsteemi jääda.
(10) Where equivalent measures to reduce greenhouse gas emissions, in particular taxation, are in place for small installations whose emissions do not exceed a threshold of 25 000 tonnes of CO 2 per year, there should be a procedure for enabling Member States to exclude such small installations from the emissions trading system for so long as those measures are applied, albeit that such installations should be allowed to remain voluntarily within the Community scheme.
Nimetatud piirmäär pakub haldusliku lihtsuse huvides suurimat säästu halduskulude vähendamisel iga süsteemist välja arvatud tonni kohta.
This threshold offers the maximum gain in terms of reduction of administrative costs for each tonne excluded from the system, for reasons of administrative simplicity.
Käesoleva direktiivi läbivaatamisel tuleks kaaluda võimalust piirmäära muuta, võttes arvesse väikeste käitiste osa heite koguhulgas, halduskoormust ja samaväärsete meetmete kehtestamisega saavutatud kogemust.
When this Directive is reviewed, consideration should be given to altering this threshold, taking into account the contribution of small installations to total emissions, the weight of the administrative burden and experience gained in introducing equivalent measures.
Oluline on jätkuvalt otsida võimalusi VKEde halduskoormuse vähendamiseks, vältida tarbetuid halduskulusid ja bürokraatiat ning suurendada süsteemi tulemuslikkust.
It is important to keep searching for possibilities to further reduce the administrative burden on SMEs, avoid unnecessary administrative costs and bureaucracy and enhance the efficiency of the system.
Käesoleval ajal on üks kolmandik kõigist süsteemi kuuluvatest käitistest väikesed käitised, mis kokku annavad ainult 2 % kogu deklareeritud heitest.
At the moment, one third of the total installations that are covered by the scheme are small installations that together account for only 2% of the overall emissions reported.
(13) Euroopa majanduse täiendav jõupingutus eeldab muu hulgas, et ühenduse läbivaadatud süsteem toimib majanduslikult võimalikult tõhusalt ja põhineb ühenduses täielikult ühtlustatud tingimustel kvootide eraldamiseks.
(13) The additional effort to be made by the European economy requires inter alia that the revised Community scheme operate with the highest possible degree of economic efficiency and on the basis of fully harmonised conditions of allocation within the Community.
Seepärast peaks oksjonid olema kvootide eraldamise peamiseks meetodiks, kuna kõnealune meetod on lihtsaim ning seda peetakse üldiselt majanduslikult kõige tõhusamaks.
Auctioning should therefore be the basic principle for allocation, as it is the simplest and generally considered to be the most economically efficient system.
Samuti peaks see kaotama juhusliku kasumi võimaluse ning looma uutele osalejatele ja keskmisest kiirema majanduskasvuga riikidele olemasolevate käitistega võrdsed võimalused.
This should also eliminate windfall profits and put new entrants and higher than average growing economies on the same competitive footing as existing installations.
Seepärast peavad oksjonid olema kvootide eraldamise peamiseks meetodiks, kuna kõnealune meetod on lihtsaim ning seda peetakse üldiselt majanduslikult kõige tõhusamaks.
Auctioning will therefore be the basic principle for allocation, as it is the simplest and generally considered to be the most economically efficient system.
Samuti peaks see kaotama juhusliku kasumi võimaluse ning looma uutele osalejatele ja keskmisest kiirema majanduskasvuga riikidele olemasolevate käitistega võrdsed võimalused.
This should also eliminate windfall profits and put new entrants and fast growing economies on the same competitive footing as existing installations.
Komisjon peaks kõnealuse kahe eesmärgi saavutamise tagamiseks oksjoni ja süsinikuturu edasise toimimise üle järelevalvet teostama.
The Commission should monitor auctioning and the subsequent functioning of the carbon market to ensure that these two objectives are being achieved.
Et tagada ühtne ja järjekindel oksjonile lähenemise viis kogu Euroopa Liidus, peaks oksjonit haldama komisjon või komisjoni määratud pädev asutus.
To ensure a common and consistent approach to auctioning throughout the Union , auctioning should be administered by the Commission or acompetent authority designated by the Commission.
See tagaks ka oksjonitulude ühendamise ning nende tõhusama ja tulemuslikuma kasutamise.
This would also ensure that auction revenues can be pooled and used more efficiently and effectively.
Selleks et vähendada ettevõtete jaoks ebakindlust, liikuda suurema ühtlustamise poole ja saavutada maksimaalne tõhusus, tuleks oksjonit hallata tsentraliseeritult.
In order to minimise uncertainty for business, move further towards harmonisation and maximise efficiencies, auctioning should be administered centrally.
Lisaks peaks komisjon teostama järelevalvet oksjoni mõju üle, tagamaks, et see toob eeldatud kasu.
In addition, the Commission should monitor the impact of auctioning, to ensure that it is delivering the benefits promised.
(16 a) Süsiniku- ja elektrituru reeglipärase toimimise tagamiseks peaks saastekvootide müümine oksjonil ajavahemikuks 2013. aastast edasi algama hiljemalt 2011. aastal ning põhinema varakult kindlaksmääratud selgetel ja objektiivsetel põhimõtetel.
(16a) In order to ensure an orderly functioning of the carbon and electricity markets, the auctioning of allowances for the period from 2013 onwards should start by 2011 at the latest and be based on clear and objective principles defined well in advance.
(18 a) Komisjon peab jätkama muude vahendite uurimist, mille abil propageerida ühenduse süsteemiga hõlmatud sektorites ja muudes sektorites kõige vähem heidet tekitavaid ja energiatõhusamaid tootmistavasid.
(18a) The Commission should continue to investigate other means of promoting the most emission-efficient and energy-efficient practices in sectors covered by the Community scheme, as well as in other sectors.
Eelkõige peaks komisjon 2009. aasta septembriks uurima ELi valge sertifikaadi süsteemi väljatöötamise potentsiaali, mille eesmärgiks oleks toetada energiatõhusaid investeeringuid.
In particular, it should investigate by September 2009 the potential for developing an EU-wide system of white certificates, which would reward energy-efficient investments.
Direktiivi 2006/32/EÜ (mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid) artikli 4 lõikes 5 on sätestatud, et pärast kolme aasta möödumist direktiivi kohaldamisest kaalub komisjon, kas on vaja esitada ettepanekut valgete sertifikaatide kohta.
In Article 4(5) Directive 2006/32/EC on end-use efficiency and energy services the Commission are required to examine whether to bring forward a proposal on white certificates based on the first three years of application of the Directive.
Kuid selle olulise uurimise järelduste esitamise kohta ei ole esitatud kindlat kuupäeva.
But no firm date is set for the conclusion of this important examination.
Euroopa valge sertifikaadi projekti raames uuritakse praegu kogu ELi hõlmava valge sertifikaadi süsteemi potentsiaali ja selle võimalikke seoseid ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga.
The 'Euro White Cert' Project is currently examining the potential for an EU-wide system of White Certificates, and its potential links with EU ETS.
(20 a) Käitiste vahel ei tohiks tekitada põhjendamatut konkurentsimoonutust olenemata sellest, kas tootmistegevus toimub allhanke korras või mitte.
(20a) No undue distortion of competition should be created between installations whether they are externalised or not.
Siseturul tuleks vältida igasuguseid kvootide eraldamise tõttu tekkinud häireid, mis tooksid kaasa selle, et ei kasutata enam allhanke korras toimuvat tootmistegevust ning mille tulemusena paisatakse õhku rohkem süsinikdioksiidi heitkoguseid.
Any distortion in the internal market caused by allocation of allowances which would result in a shift in production from externalised installations to internalised installations with the consequence of increased CO2 emissions should be avoided.