natgillin/translations-raw huggingface dataset:
O. arvestades, et digiteerimisalgatused jäävad väga tükatiseks ja et enamjagu seni ühenduse tasandil omandatud kogemustest ei ole veel teada ja need ei võimalda lihtsat, otsest ja mitmekeelset juurdepääsu Euroopa kultuuripärandi teostele tervikuna;
O. whereas digitisation initiatives are very fragmented and most of the experience already acquired at Community level is still misunderstood and does not provide simple, direct and multilingual access to all the works comprising the European cultural heritage,
P. arvestades, et tuleb luua nn „kõige avaldamise” vahend, mis tagab Euroopa kultuuripärandile üldise ja vahetu juurdepääsu, ilma et selleks oleks vaja ühest kohast teise liikuda, ja soodustab digiteerimise kiirendamist;
P. whereas a ‘general public’ tool must be put in place to ensure universal and immediate access to the European cultural heritage with no need to travel, and to help speed up digitisation,
Q. arvestades sellega seoses, et tuleb tugineda olemasolevatele Euroopa algatustele, mis aitavad kaasa Euroopa digitaalraamatukogu arendamisele, nagu TEL (Euroopa Raamatukogu), mis pakub juba juurdepääsu Euroopa riikide raamatukogude kollektsioonide dokumentidele ja võimaldab teostada otsinguid digitaalsetes või bibliograafilistes allikates 23 riiklikus raamatukogus 47st, aga ka projekt TEL-ME-MOR, mille eesmärk on soodustada uute liikmesriikide 10 riikliku raamatukogu integreerimist, projekt EDL, mille eesmärk on integreerida üheksa teist riiklikku raamatukogu EÜ/EFTA raames, ning projekt Europeana, mis ühendab Prantsusmaa, Ungari ja Portugali riiklikke raamatukogusid,
Q. whereas existing European initiatives which will contribute to the initial development of the European digital library such as TEL, the European Library, which already provides access to the documents in European national library collections, and in particular enables searches to be undertaken through the digital or bibliographical resources of twenty-three of the forty-seven national libraries, the TEL-ME-MOR projects which contribute to the integration of the ten national libraries of the new Member States, the EDL project which seeks to integrate nine other national libraries in the EU/EFTA, and Europeana which brings together the national libraries of France, Hungary and Portugal, should be used as a basis,
Euroopa digitaalraamatukogu, mis on mitmekesisuses ühinenud Euroopa nägu
The European digital library, the face of a Europe that is unified in diversity
5. kutsub teisi Euroopa, sealhulgas piirkondlikke ja kohalikke kultuuriasutusiasutusi üles selles projektis osalema, et see oleks Euroopa kultuuri rikkust ja mitmekesisust esindav; kutsub muu hulgas muuseume digiteerima oma arhiive, et neid oleks võimalik projekti kaasata;
Invites other European cultural institutions, including regional and local institutions, to take part in this project so that it will be representative of the wealth and diversity of European culture; encourages museums to digitise their archives so that they can be included in this project;
8. julgustab liikmesriike jätkama jõupingutusi ja kiirendama kultuurilise sisu digiteerimist, et saavutada piisavas koguses sisu digiteerimine;
Encourages the Member States to continue their efforts and speed up the rate of digitisation of cultural content to achieve a sufficient mass of content;
12. rõhutab, et on vaja toetada uuendus- ja teadustegevust mitmekeelsuse alal;
Stresses the need to support innovation and research in the field of multilingualism;
Euroopa digitaalraamatukogu struktuur ja sisu – ühine mitmekeelne juurdepääsupunkt Euroopa kultuurile
Structure and content of the European digital library – a common, multilingual access point to the European cultural heritage
18. täpsustab muuseas, et oleks soovitav mitte piirata Euroopa kultuuripärandit ainult kõigi Euroopa Liidu teostega, vaid võtta arvesse ka teiste Euroopa riikide kultuuripanust;
Points out that it would be desirable not to limit the European cultural heritage to all the European Union's own works, but also to take account of the cultural contribution of other European countries;
Haldamine ja järelevalve
Management and monitoring
30. kutsub koordineerima komisjoni loodud rühmi, nimelt liikmesriikide digiteerimise ja digitaalse säilitamise ekspertide rühma ja eelnimetatud kõrgetasemelist ekspertide rühma, et jõuda tõelise koostoimeni Euroopa tasandil;
Calls for coordination between the groups established by the Commission, in particular the Member States' expert group on digitisation and digital preservation and the above-mentioned high-level expert group, in order to achieve genuine synergy at European level;
32. rõhutab muuseas, et sidusalt haridussüsteemide tasemel integreeritud Euroopa digitaalraamatukogu võimaldab kergemini jõuda Euroopa noorteni ja võib neid lähendada nende kultuuri- ja kirjanduspärandile, koolitades neid uute tehnoloogiate alal ja võideldes digitaalse lõhestatuse vastu;
Points out that, if integrated coherently into education systems, the European digital library would make it easier to reach young Europeans and could bring them into closer contact with their cultural and literary heritage, while familiarising them with the new technologies and combating the digital divide;
ο ο
Recommends in this connection that part of the resources earmarked for the European digital library be devoted to promoting this library among the broadest possible public;
Euroopa digitaalraamatukogu idee sündis liidu kuue riigipea ja valitsusjuhi soovist võimaldada kõikidele juurdepääs Euroopa kultuuripärandile ning säilitada kõnealust pärandit.
The idea of a European digital library originated from six EU heads of state and government, who wanted to allow universal access to the European cultural heritage and to preserve it.
Idee sai soodsa vastuvõtu komisjonilt, kes aitab sellele kaasa algatusega „i2010: digitaalraamatukogud”.
The Commission welcomed this idea and contributed to it through its beacon initiative ‘i2010: digital libraries’.
Selle algatuse esimene osa, 30. septembri 2005. aasta teatis analüüsib selle projektiga seonduvaid põhilisi tehnilisi, juriidilisi, korralduslikke ja rahalisi väljakutseid.
The first part of this initiative, the communication of 30 September 2005, analyses the main technical, legal, organisational and financial challenges in connection with this project.
Algatati ka avalik sidusarutelu digiteerimise, digitaaljuurdepääsu ja digitaalkujul säilitamise teemal ning asutati kõrgetasemeline ekspertide rühm teatavate tekkinud küsimuste lahendamiseks.
An online public consultation on digitisation, access and digital preservation was also launched, and a high-level expert group was set up to resolve some of the problems raised.
Komisjon kutsub oma 24. augusti 2006. aasta soovituses liikmesriike üles kooskõlastama jõupingutusi Euroopa tasandil sünergia saavutamiseks.
In its recommendation of 24 August 2006, the Commission calls on the Member States to coordinate their efforts to achieve synergy at European level.
Ta soovitab luua Euroopa digitaalraamatukogu Euroopa kultuuripärandile ühise mitmekeelse juurdepääsupunkti kujul.
It suggests establishing a European digital library in the form of a common, multilingual access point to the European cultural heritage.
13. novembril 2006 võttis nõukogu need soovitused ühehäälselt vastu.
On 13 November 2006 the Council adopted these recommendations unanimously.
Nüüd on Euroopa Parlamendi ülesanne anda kindel märguanne selle projekti elluviimiseks.
It is now up to the European Parliament to send a strong signal so that this project can become a reality.
Seega tuleb kõikide kultuurimaterjalide kategooriate kontseptuaalse ja tehnilise organiseerimise kallal töötades tegutseda etapi kaupa ja keskenduda esialgu autoriõiguse piiranguteta tekstimaterjali potentsiaalile.
Thus, while working on the conceptual and technical organisation of all categories of cultural material, we must proceed in stages and concentrate initially on the potential provided by out-of-copyright text material.
Liikmesriikide 2005. aasta jõupingutused püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste püsiva tasakaalu saavutamiseks
on Member States’ efforts during 2005 to achieve a sustainable balance between fishing capacity and fishing opportunities
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile liikmesriikide 2005. aasta jõupingutuste kohta püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste püsiva tasakaalu saavutamiseks ( KOM(2006)0872 );
– having regard to the communication from the Commission to the Council and the European Parliament on Member States’ efforts during 2005 to achieve a sustainable balance between fishing capacity and fishing opportunities ( COM(2006)0872 ),
– võttes arvesse komisjoni 12. augusti 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1438/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 III peatükis määratletud ühenduse laevastikupoliitika rakenduseeskirjad
– having regard to Commission Regulation (EC) No 1438/2003 of 12 August 2003 laying down implementing rules on the Community Fleet Policy as defined in chapter III of Council Regulation (EC) No 2371/2002
– võttes arvesse nõukogu määruse ettepanekut kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ( KOM(2007)0196 );
– having regard to the proposal for a Council Regulation concerning the establishment of a Community framework for the collection, management and use of data in the fisheries sector and support for scientific advice regarding the Common Fisheries Policy ( COM(2007)0196 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile soovimatu kaaspüügi vähendamise ja saagi vette tagasi laskmise likvideerimise poliitika kohta Euroopa kalanduses ( KOM(2007)0136 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ‘A policy to reduce unwanted by-catches and eliminate discards in European fisheries’ ( COM(2007)0136 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist kalanduse õigustepõhiste juhtimissüsteemide kohta ( KOM(2007)0073 );
– having regard to the Communication from the Commission on rights-based management tools in fisheries ( COM(2007)0073 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile püügivõimsuse ja -koormuse näitajate parandamise kohta ühise kalanduspoliitika raames (KOM/2007/0039);
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on improving fishing capacity and effort indicators under the common fisheries policy ( COM(2007)0039 ),
– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ( A6‑0297/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0297/2007 ),
A. arvestades, et ühenduse kalanduspoliitika üks keskne element peab olema mere elusressursside kaitse ja nende kasutamine säästva arengu põhimõttest lähtudes;
A. whereas the protection and conservation of marine resources and their exploitation in accordance with the principles of sustainable development must be one of the central planks of Community fisheries policy,
B. arvestades, et kalavarude jätkusuutlikkus on oluline kalandustegevuse ja kalatööstuse elujõulisuse pikaajaliseks tagamiseks;
B. whereas the sustainability of fishery resources is essential for guaranteeing fishing activity and the viability of the fishing industry in the long term,
C. arvestades, et alates 1980. aastate algusest on kalavarude elujõulisuse seisukohast pidevat muret tekitanud ühenduse laevastiku liiga suur võimsus võrreldes olemasolevate kalavarudega;
C. whereas since the beginning of the 1980s the overcapacity of the Community fleet by comparison with the available resources has been one of the factors causing constant concern for the viability of fisheries,
D. arvestades, et 26. augustist 4. septembrini 2002 Johannesburgis toimunud maailma säästva arengu tippkohtumise lõppdeklaratsioonis nähakse ette ökosüsteemipõhine lähenemine kalavarude kasutamisele, tehakse ettepanek loobuda hävitavatest kalastusviisidest ning nõutakse varude kasutamisel ettevaatuspõhimõtte kohaldamist;
D. whereas the final declaration of the World Summit on Sustainable Development, held in Johannesburg from 26 August to 4 September 2002, envisages an ecosystem-based analysis for the exploitation of fisheries, proposing that destructive fishing practices be eliminated and calling for the precautionary principle to be used in the exploitation of resources,
E. arvestades, et tippkohtumisel seati eesmärgiks ammenduma hakkavate liikide varude taastamine aastaks 2015 ning seda nii, et selleks ajaks oleksid kõigi kalavarude püügimahud vastavuses maksimaalse püsiva juurdekasvuga;
E. whereas the goal was set at the above summit to achieve, by 2015, the recovery of fish stocks for species in danger of collapse, the aim being that, by that date, all fishery resources will be subject to a level of exploitation in keeping with the maximum sustainable yield,
F. arvestades, et viimastel aastatel on Euroopa Liit kiitnud heaks mitmeid ülepüütud varude (merluus, tursk, merikeel, angerjas, langust) taastamise ja majandamise plaane ning et tõenäoliselt tuleks tulevikus sinna lisada ka muud kaubanduslikud liigid;
F. whereas in recent years the European Union has approved various recovery and management plans for overexploited stocks (hake, sole, eel and lobster) and it is foreseeable that these plans will have to be extended to other species of commercial value in the future,
G. arvestades, et vaatamata edusammudele, mida on tehtud alates 1983. aastast, mil koostati esimene kalalaevastiku mitmeaastane arendusprogramm, mille eesmärk oli vähendada laevastiku püügivõimsust ja kohandada see olemasolevate varudega, ei ole võetud arvesse liikmesriikide laevastike ja kalandustööstuste eripära, ning et mõned liikmesriigid ei ole seda eesmärki saavutanud ja osad on oma püügikoormust isegi suurendanud;
G. whereas, despite the progress made since the first guidance plan for the fleet was introduced in 1983, with the aim of reducing fleet capacity and power in line with available resources, the specific features of national fleets and fishing industries have not been taken into account and this goal has not been achieved by some Member States, certain of which have even increased their fishing effort,
H. arvestades vajadust edendada seoses teadusuuringutega kalanduse valdkonnas keskkonnasõbralikke kalastusmeetodeid püügivahendite täiustamise, suurema selektiivsuse ja mere ökosüsteeme hävitavate püügivahendite keelustamise abil;
H. whereas it is necessary to promote environmentally friendly fishing methods, in line with scientific fisheries research, through improved fishing gear, greater selectivity and a ban on fishing gear that destroys marine ecosystems,
I. arvestades, et isegi pärast mitme aasta möödumist ei ole liikmesriikide esitatavad andmed ikka veel ühesugused, mis muudab laevastiku võrdleva hindamise keeruliseks, kui mitte võimatuks;
I. whereas, even after several years, the data sent by the Member States are still not homogeneous, which makes a comparative assessment of the fleet difficult or indeed virtually impossible,
J. arvestades, et mitmed liikmesriigid on märkimisväärselt hilinenud laevaregistrit puudutavate andmete saatmisega ja mõni neist ei ole saatnud andmeid ühenduse õiguses kehtestatud tähtaja jooksul;
J. whereas many Member States have sent data on the fleet register with a significant delay, and some States have failed to send data within the deadlines set by Community legislation,
K. arvestades, et ettevaatuse ja säästva arengu põhimõtetest lähtuv varude hea majandamine eeldab olemasolevate kontrollimehhanismide tugevdamist selliselt, et laeva lipuriik ja laevade tegutsemise koha rannikuriik saaksid igal ajal teavet laevade asukoha ja käimasolevate kalastustegevuste kohta;
K. whereas sound management of resources in line with the precautionary principle and the principle of sustainable development requires strengthening existing control mechanisms so that the flag State and the coastal State where vessels are operating can access information in real time on the vessel’s location and the fishing operations being carried out whenever they wish,
L. arvestades, et dialoog ja kalandussektori osalemine kõigis meetmetes, mis puudutavad tasakaalu saavutamist laevastike ja varude olukorra vahel, on vältimatud tingimused nende meetmete tõhusaks elluviimiseks;
L. whereas dialogue and the industry’s participation in all measures laid down to achieve a balance between the fleet and the state of resources are essential conditions if these measures are to prove effective,
M. arvestades, et kalurid ja neid esindavad ühendused tuleks kaasata merekeskkonna kaitsmise ja kalavarude taastamise meetmete määratlemisse;
M. whereas fishermen and their representative associations should be involved in determining measures to protect the marine environment and to rebuild fish stocks,
N. arvestades, et kalandussektoris esinevate erinevate huvide (keskkond, looduskaitse, erinevates tööstusharudes, sealhulgas tootmise, ümbertöötlemise ja vesiviljeluse alal töötavad inimesed) vahelisteks tõhusateks koostöö- ja dialoogiorganiteks on nõuandekomisjonid, juhul kui on olemas tihe seos nende poolt analüüsitava geograafilise ala ja probleemide vahel;
N. whereas Fisheries Advisory Councils are effective bodies for cooperation and dialogue between the various interests involved in the fisheries sector (environment, nature conservation, people working in various parts of the industry, including production and processing, and aquaculture) provided that there is a close link between the geographical scope and the problems they are analysing,
1. õnnitleb komisjoni seoses tema iga-aastase raportiga liikmesriikide 2005. aasta jõupingutuste kohta püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste püsiva tasakaalu saavutamiseks, kuna vaatamata raskustele, mis tulenevad liikmesriikide esitatud andmete ebaühtlusest, antakse raportis liikmesriikide laevastikest ülevaade, mis võimaldab nende arengut analüüsida;
Congratulates the Commission on the annual report on Member States’ efforts during 2005 to achieve a sustainable balance between fishing capacity and fish stocks since, in spite of the difficulties arising from the diverging information supplied by the Member States, it provides an overview of the development of the national fleets that makes it possible to analyse their development;
3. võtab teadmiseks, et toimunud on laevastiku mahu ja võimsuse üldine järkjärguline vähenemine (ligikaudu 2% aastas), kuid varude püügimahud ei ole samas vähenenud, sest kalastustehnika areng neutraliseerib või ületab sellest tagasihoidlikust vähenemisest tulenevaid võimalusi seoses saagikuse ja püügikoormusega;
Notes that there has been a gradual reduction in the overall capacity and power of the fleet (approximately 2% per year) but there has been no reduction in the level of exploitation of stocks, since the technical improvements made to vessels cancel out or exceed the possibilities as regards yield and fishing effort that these modest reductions represent;
5. rõhutab, et liikmesriikide laevastike kohandamine olemasolevate kalavarudega peab võtma arvesse juba saavutatud püügivõimsuse vähendamist ja eriti seda, mil määral järgitakse mitmeaastasi programme;
Stresses that matching national fleets to existing resources must take account of the reduction in fishing effort already brought about - in particular the degree of compliance with Multi-Annual Guidance Programmes;
7. nõuab tungivalt, et komisjon esitaks viivitamata suunised, mis tagavad liikmesriikide esitatavate andmete ühetaolisuse, et need andmed võimaldaksid liikmesriikide laevastike arengu võrdlevat analüüsimist ning et neist nähtuks iga liikmesriigi andmed selle riigi rannikuvetes tegutsevate laevade püütud saagi kohta;
Urges the Commission rapidly to submit proposals for guidelines that will ensure that the Member States present harmonised information making it possible to carry out comparative analyses of developments in the various national fleets and provide each of the Member States with disaggregated information on the level of catches by vessels operating in its coastal areas;
Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002
Article 14 of Council Regulation (EC) No 2371/2002
EÜT L 358, 31.12.2002. lk 59. artiklis 14 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 1438/2003
Council Regulation (EC) No 2371/2002 (OJ L 358 of 31 December 2002, p.59-80). and Article 12 of Commission Regulation (EC) No 1438/2003
ELT L 204, 13.08.2003. lk 21. artiklis 12 on sätestatud, et liikmesriigid peavad komisjonile igal aastal enne 1. maid esitama aruande eelneval aastal tehtud jõupingutuste kohta püsiva tasakaalu saavutamiseks püügimahu ja püügivõimaluste vahel.
Commission Regulation (EC) No 1438/2003 (OJ L 204 of 12 August 2003, p.21-28). require Member States to submit to the Commission, before 1 May each year, a report on their efforts during the previous year to achieve a sustainable balance between fleet capacity and available fishing opportunities.
Komisjoni poolt laevastiku olukorda ja selle vastavust olemasolevatele kalavarudele puudutava teavitamiskohustuse raames Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud raportis tuuakse välja laevastiku olukord ja selle areng ajavahemikul 2003 kuni 2005; samuti esitatakse selles eraldi andmed emamaalaevastiku ja ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud laevastiku kohta, hinnatakse liikmesriikide asutuste esitatud raportite sisu ning komisjoni käsutuses olevaid sisenemise ja väljumise registri andmeid.
The annual report that the Commission has submitted to Parliament and the Council in compliance with the legal mandate concerning information on the state of the fleet and measures taken to bring it into line with available resources describes the situation of the fleet and its development over the three-year period 2003-2005, broken down by data for the continental fleet and for the fleet in the outermost regions, together with a series of assessments of the content of reports forwarded by national administrations in the Member States and data from the register of entries and exits available to the Commission.
Just neid aspekte soovib raportöör pärast põhisisu meenutamist kommenteerida.
The rapporteur’s remarks relate to this information, which is as follows:
a) Emamaalaevastiku andmed (ühenduse laevastik, välja arvatud ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud alused):
(a) Results for the mainland fleet (Community fleet except vessels registered in the outermost regions):
Vastavalt ühenduse laevastikuregistri andmetele vähenes ühenduse laevastiku üldvõimsus aastatel 2003–2005 EL-15 liikmesriikides 117 000 GT ja 499 000 kW võrra, mis tähendab EL-15 laevastiku kogutonnaaži 6,27% ja mootorivõimsuse 7,28% netovähenemist.
According to the Community Fleet Register for the three-year period 2003 – 2005, the overall capacity of the Community fleet of the EU-15 Member States was reduced by 117,000 GT and 499,000 kW, which represents a net reduction of 6.27 % of the tonnage and 7.28 % of the power of the EU-15 fleet.
Netovähenemine 2005. aastal oli ligikaudu 50 000 GT, 2004. aastal oli see 23 000 GT ja 2003. aastal 44 000 GT.
The net reduction during 2005 was of approximately 50,000 GT, while it was of 23,000 GT in 2004 and 44,000 GT in 2003.
Vähenemine näib olevat suhteliselt väike, eriti kui arvestada suurt kalastussurvet enamikule ühenduse kalavarudele, eelkõige põhjalähedastele liikidele.
These reductions appear to be relatively small, if one considers the high levels of fishing pressure in most Community fisheries, particularly for demersal species.
Uutes liikmesriikides on alates 1. maist 2004 püügivõimsust vähendatud 41 000 GT ja 101 000 kW võrra, mis moodustab 18% uute liikmesriikide laevastike kogutonnaažist ja 18% mootorivõimsusest, võrreldes nende püügivõimsusega liitumisel.
In the new Member States, starting from 1 May 2004, fleet capacity has been reduced by 41,000 GT and 101,000 kW, which represents a reduction of 18 % in tonnage and 18 % in power for their fleets compared to their fishing capacity on the accession date.