natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15. juhib tähelepanu sellele, et kollektiivläbirääkimised etendavad olulist osa naiste diskrimineerimise vastu võitlemisel, eeskätt töö saamise võimaluste, tasustamise, töötingimuste, karjääritõusu ja kutseõppe osas; rõhutab, et normiks on tähtajatud töölepingud;
Points out that collective negotiation and bargaining have an important role to play in combating discrimination against women, not least as regards access to employment, pay, working conditions, career advancement, and vocational training; stresses that open-ended contracts remain the norm;
20. kutsub komisjoni üles vaatama läbi, mil määral on liikmesriigid kasutanud võimalusi positiivsete erimeetmete võtmiseks juhtudel, kui naiste ebasoodne olukord tööalases karjääris on eriti tõsine ja ilmne; kutsub komisjoni üles koostama antud küsimust käsitleva aruande;
Calls on the Commission to examine to what extent Member States have availed themselves of the possibilities for taking specific, positive measures where the disadvantages faced by women in their professional careers are particularly serious and evident; calls on the Commission to draw up a report on this matter;
23. kutsub komisjoni üles pakkuma vajaduse korral liikmesriikidele oma ekspertiisi ning võtma jõulisi meetmeid, et toetada naiste ja meeste tööturul võrdse kohtlemise alaste heade tavade vahetamist;
Calls on the Commission to offer its expertise to the Member States, where needed, and to take vigorous measures to support the exchange of good practices concerning the equal treatment of women and men in the employment market;
25. kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmist ja sellest ülevõtmisest tulenevate õigusaktide täitmist ning jätkama liikmesriikidele surve avaldamist.
Calls on the Commission carefully to monitor the transposition of Directive 2002/73/EC and compliance with the legislation arising from this transposition and to continue to exert pressure on Member States.
Soolisest diskrimineerimisest hoidumine ja põlvkondadevaheline solidaarsus
on non-discrimination based on gender and intergenerational solidarity
soolisest diskrimineerimisest hoidumise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta
on non-discrimination based on gender and intergenerational solidarity
– võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) 1995. aasta inimarengu aruannet "Soolise võrdõiguslikkuse revolutsioon"
– having regard to United Nations Development Programme (UNDP) 1995 Global Human Development Report studying ‘The revolution for gender equality’
http://hdr.undp.org/en/reports/global/hdr1995/chapters/french/; eelkõige selle 4. peatükk. ;
http://hdr.undp.org/en/reports/global/hdr1995/chapters ; particularly Chapter 4. ,
– võttes arvesse nõukogu ning nõukogus kokku tulnud tööhõive ja sotsiaalpoliitika ministrite 29. juuni 2000. aasta resolutsiooni naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta pere- ja tööelus;
– having regard to the resolution of the Council and of the Ministers for Employment and Social Policy, meeting within the Council of 29 June 2000 on the balanced participation of women and men in professional and family life,
– võttes arvesse oma 15. detsembri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise "Euroopa igale vanusele – heaolu ja põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine" kohta
– having regard to its resolution of 15 December 2000 on the Communication from the Commission ‘Towards a Europe for all ages - promoting prosperity and intergenerational solidarity’
– võttes arvesse 22.–23. märtsini 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa noortepakti;
– having regard to the European Youth Pact adopted by the Brussels European Council of 22 and 23 March 2005,
– võttes arvesse komisjoni 16. märtsi 2005. aasta rohelist raamatut "Silmitsi demograafiliste muutustega – uus põlvkondadevaheline solidaarsus” ( KOM(2005)0094 );
– having regard to the Commission Green Paper of 16 March 2005 entitled ‘Confronting demographic change: a new solidarity between the generations’ ( COM(2005)0094 ),
– võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni demograafiliste väljakutsete ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta
– having regard to its resolution of 23 March 2006 on demographic challenges and solidarity between the generations
– võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” ( KOM(2006)0571 );
– having regard to the Commission Communication of 12 October 2006 entitled ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’ ( COM(2006)0571 ),
– võttes arvesse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist “Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” ( KOM(2007)0244 );
– having regard to the Commission Communication of 10 May 2007 entitled ‘Promoting solidarity between the generations’ ( COM(2007)0244 ),
– võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni teatise "Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine" kohta
– having regard to the Opinion of the European Economic and Social Committee on the Communication from the Commission on ‘Promoting solidarity between the generations’
– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti “Euroopa demograafiline tulevik: faktid ja arvandmed” ( SEK(2007)0638 );
– having regard to the Commission Staff Working document entitled ‘Europe’s demographic future: facts and figures’ ( SEC(2007)0638 ),
– võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa demograafilise tuleviku kohta
– having regard to its resolution of 21 February 2008 on the demographic future of Europe
– võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008
– having regard to its resolution of 3 September 2008 on equality between women and men - 2008
Vastuvõetud tekstid, P6_TA-PROV(2008)0399 . ;
Texts adopted, P6_TA-PROV(2008)0399 . ,
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A6‑0492/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A6‑0492/2008 ),
Peamised igapäevased tähelepanekud
Ma i n observations on everyday life
A. arvestades, et Lissaboni strateegiaga püütakse kaasata tööturule 60 % töövõimelistest naistest; arvestades, et demograafiarindel tehakse jõupingutusi sündimuse suurendamiseks, et olla võimeline vastama tuleviku nõudmistele; arvestades, et sooline võrdsus ning tasakaal töö- ja pereelu vahel on endiselt kesksel kohal demograafilist muutust käsitlevas arutelus, milles tunnistatakse 21. sajandi peremudelite mitmekesisust; arvestades, et mõlemad eesmärgid keskenduvad ühele ja samale 18–49-aastaste naiste sihtrühmale, mille esindajaid nähakse korraga nii töötajate kui ka emadena, kes kannavad elu ja sünnitavad lapsi ning kasvatavad neid põhiliselt koos laste isaga, kuid samuti tütardena, kellel võib olla vaja hoolt kanda ka eakate, ülalpeetavate või puudega inimeste eest; arvestades, et seetõttu tuleks poliitika kujundamisel lähtuda mitte üksnes töötajate kutsealasest tulemuslikkusest, vaid ka nende sotsiaalsest rollist ühiskonna ja perekonna liikmena;
A. whereas the Lisbon Strategy aims to ensure that 60% of women able to work are in employment; whereas efforts relating to the demographic challenge seek to promote higher birth rates to meet future requirements; whereas equal opportunities between men and women and the work-life balance remain central to the debate on demographic change, recognising the diversity of 21st century family patterns; whereas these two public policies target the same pivotal population group of women aged between 18 and 49, who are viewed both as potential workers and as carers, i.e. as mothers carrying life, bringing children into the world and raising them mainly together with fathers, but also as children who may need to take care of the elderly, or dependent or disabled persons; whereas the different policies now need to be built not just around the professional performance of workers but also around their role in society and their place in the family unit,
B. arvestades, et Lissaboni strateegia kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete eesmärkide ning uute majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste ajendiks – eriti selles osas, mis puudutab naiste ja täiskasvanute tööhõivet – on arusaam, et säästvuse seisukohast on talumatu lasta kõnealustel ressurssidel ja nende potentsiaalil raisku minna ning et pensioni- ja sotsiaalkaitsesüsteemide stabiilsus on ohus;
B. whereas the quantitative and qualitative objectives of the Lisbon Strategy and the new Integrated Guidelines for Growth and Jobs – especially where female and adult employment is concerned – are dictated by the realisation that, from the point of view of sustainability, it is intolerable to let the resources in question and their potential go to waste and that the stability of pension and welfare systems is in jeopardy,
C. arvestades, et olulised erinevused naiste ja meeste vahel püsivad kõikides teistes töökeskkonna kvaliteedi aspektides, näiteks töö- ja pereelu ühitamisel, ning arvestades, et ülalpeetavate lastega naiste tööhõive määr on kõigest 62,4 %, samas kui meestel on see 91,4 %, ja arvestades, et 76,5 % osalise tööajaga töötajatest on naised;
C. whereas considerable gaps between women and men persist in all other aspects of work quality, for instance reconciling professional and private life; whereas the employment rate for women with dependent children is only 62.4%, as compared with 91.4% for men; whereas 76.5% of part-time workers are women,
D. arvestades, et naised ja mehed on võrdsed inimväärikuse ning õiguste ja kohustuste osas;
D. whereas women and men are equal in terms of human dignity and of rights and obligations,
E. arvestades, et komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises toodud andmetel on kõrge naiste tööhõive määraga ja sotsiaalkaitse süsteemidega riikides ning piirkondades ühtlasi ka kõrgem sündimus;
E. whereas the figures quoted in the abovementioned Commission Communication of 12 October 2005 show that countries and regions with a high female employment rate that have social protection systems also have a higher birth rate,
F. arvestades, et naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõte tähendab seda, et soo alusel ei tohi olla mingit diskrimineerimist, ei otsest ega kaudset, kõige vähem emaduse, perekohustuste täitmise või perekonnaseisu tõttu;
F. whereas the principle of equal treatment of women and men implies that there must be no discrimination whatsoever, be it direct or indirect, based on gender, least of all on account of motherhood, the fact of shouldering family responsibilities, or marital status,
G. arvestades, et hoolitsemist, mis on sajandeid olnud naiste pärusmaa, ei peeta endiselt liiga sageli tõeliseks tööks; arvestades, et selle staatus ei ole selge ning üldtunnustatud määratlus puudub ikka veel;
G. whereas caring, for centuries the preserve of women, is all too frequently still not considered ‘proper’ work; whereas its status remains unclear, and a universally recognised definition has yet to be produced,
H. arvestades, et naiste ja meeste võrdne kohtlemine on õigussüsteemi aluspõhimõte ning sellisena tuleb seda ka alati arvesse võtta ning järgida seaduste tõlgendamisel ja jõustamisel;
H. whereas equal treatment of women and men is a principle that informs the legal system and as such must be taken into account and observed whenever laws are interpreted and enforced,
I. arvestades, et ELi ees seisvad kolm peamist probleemi – demograafiline muutus, üleilmastumine ja kliimamuutused – vajavad põlvkondadevahelist solidaarsust, mille aluseks on ulatuslik pakt lisaks põlvkondadele ka sugude ja inimeste vahel, kes peavad vaatama tulevikku taastärganud usaldusega;
I. whereas the three main challenges facing the EU – demographic change, globalisation, and climate change – demand intergenerational solidarity based on a wide-ranging pact not just between generations, but between genders and people, who must look to the future with renewed confidence,
J. arvestades, et selline pakt on olemuslikult kollektiivne, seda kohaldatakse laialdaselt ning selle aluseks on isikute ja eriti naiste valikuõigus, kel peab olema vabadus saada nii palju lapsi, kui nad tahavad, jätkates samas eri eluetappidel soovitud tegevusi, ning samuti peab neil olema võimalus meelt muuta ilma diskrimineerimiseta, sest kõik nimetatu on osa kodanike õigustest;
J. whereas such a pact is intrinsically of a collective nature, applies on a large scale, and is based on individual freedom of choice, especially for women, who must be entitled to have as many children as they want while pursuing such activities as they might wish to engage in at different stages in their lives, and also allowed to change their minds without being subjected to discrimination, since all these things form part and parcel of the rights attaching to citizenship,
K. arvestades, et sugude, põlvkondade ja inimeste vaheline pakt peab rajanema isikute võimalusel korraldada oma tööd ja eraelu ning ühitada palgatööga seonduva tootmise majanduslikke vajadusi võimalusega valida, milliseid ülesandeid täita ja millal, juhindudes õigusaktide ja kokkulepetega kehtestatud õigustest ja kohustustest;
K. whereas the pact between genders, generations and people must be built on the possibility for individuals to organise their working and private lives and reconcile the economic imperatives of production entailed in gainful employment with the possibility of choosing what tasks to devote themselves to and when, within a context of rights and responsibilities laid down by legislation and agreement,
L. arvestades, et põlvkondadevaheline vastutus nõuab ametivõimude aktiivset hoiakut ning kõikide ühiskonna sidusrühmade osalemist, et tagada üldhuviteenuste kõrge tase ning piisaval määral vajalikke hoolekande ja sotsiaalkindlustuse süsteeme;
L. whereas intergenerational responsibility requires public authorities to adopt a proactive approach, and all social stakeholders to play a leading role, in order to guarantee high standards in services of general interest and provide for the necessary welfare and social security systems on a sufficient scale,
M. arvestades, et naiste osalemine tööturul on seotud kultuuriliste muutuste ja reformidega, mille eesmärk on viia ellu töö-, pere- ja eraelu tasakaalustamise ning rollide ümberjaotamisega seonduvat poliitikat; arvestades, et selline poliitika hõlmab erinevaid üksteisega tihedalt seotud valdkondi, ulatudes ajutiselt lühemast tööajast, mis saavutatakse täistööajaga töölepingute muutmisega osalise tööajaga töötamise lepinguteks ja puhkusekorraldusega (emadus-, isadus-, vanema- ja perepuhkus), kuni isikuteenuste võrgustikuni;
M. whereas the presence of women on the labour market is linked to cultural changes and reforms designed to give effect to policies making for a work-life balance and a redistribution of roles; whereas such policies cover a variety of fundamentally interconnected areas ranging from temporarily shorter working hours, to be achieved by converting employment contracts into part-time working contracts, and leave arrangements (maternity, paternity, parental, and family leave) to the network of personal care services,
N. arvestades, et isikuteenused, mis on mõeldud lastele, eakatele, haigetele ja neile, kes ei suuda ise enda eest hoolitseda, võivad olla kas kollektiivsed (avalikud ja erateenused või nende kombinatsioon) või individuaalsed (koduabi, lapsehoidjad, hooldajad jne);
N. whereas personal care services – aimed at children, older people, those who cannot look after themselves, and the sick – can be either collective (public, private, or a mixture of the two) or individual (home helps, babysitters, carers, etc.),
O. arvestades, et demograafilised muutused avaldavad märkimisväärset mõju inimeste era- ja tööelule; arvestades, et puudulikud teenused, madal palgatase, viivitamine tööturule sisenemisel, üksteisele järgnevad tähtajalised lepingud ning vähene toetus noortele paaridele on muu hulgas põhjused, miks noored ei loo kohe peret ja saavad lapsi alles hiljem; arvestades, et jäiga töökorralduse ja selle tõttu, kui raske on pärast hooldamiseks aja mahavõtmist tööturule naasta, on keeruline otsuseid vabalt vastu võtta, sõltumata sellest, kas need puudutavad töö- ja eraelu vahelise tasakaalu saavutamist või muutust töö- ja pereelus;
O. whereas demographic changes are having a significant impact on people’s personal and working lives; whereas inadequate services, low wage levels, delay in entering the labour market, lengthy successions of fixed-term contracts, and insufficient incentives for young couples are among the reasons why young people choose not to start a family and have children until later; whereas rigid working patterns and the difficulty of returning to the labour market after spending time as a carer make it difficult to enter freely into decisions, whether they are intended to achieve a work-life balance or involve alternation of work and family life,
P. arvestades asjaolu, et peresisesel solidaarsusel on palju eri vorme, mida on võimatu rahas väljendada ja mis on seotud perekohustustega, ning selles valdkonnas esineb palju erilaadseid tõkkeid, eelkõige kohustus valida kahe alternatiivi vahel, mis ei ole majanduslikus mõttes sugugi võrdväärsed, kusjuures see kõik takistab sellise poliitika tegelikku rakendamist, mille abil võiks luua sidemed kutseliste abiliste, vabatahtlike töötajate ja perede vahel;
P. whereas the various forms that intrafamilial solidarity takes, which are non-costable and involve family care, and the obstacles of all kinds encountered in this area, including having to chose between two alternatives which are not recognised as being equivalent in economic terms, hinder the implementation of a genuine policy, which should build links between professional helpers, voluntary workers and families,
Q. tuletades meelde, et soolisest diskrimineerimisest hoidumine ei puuduta peaasjalikult ja tavapäraselt üksnes naisi-emasid, vaid ka mehi-isasid; märkides, et poliitikameetmete puhul ei saa keskenduda üksnes naistele ning Euroopa ja riikliku tasandi tegevuse puhul tuleb selles valdkonnas edaspidi arvestada ka meeste-isade vajadusi ja olukorda;
Q. whereas non-discrimination based on gender, relates, prima facie and as a general rule, not just to women/mothers but also to men/fathers; whereas political action in this field should no longer focus solely on women, and European and national policies should henceforth take into consideration the needs and abilities of men/fathers in this area,
R. arvestades, et tuleks alustada arutelu hoolitsemisega seonduva diskrimineerimise üle, mis on seotud emadus-, isadus-, vanema- ja perepuhkuse võtmisega, ning arutelu eesmärk peaks olema teha kindlaks, kas sellise diskrimineerimise puhul on tegemist soolise diskrimineerimise vormiga; pidades vajalikuks määratleda Euroopa Liidu tasandil mitmekordse diskrimineerimise mõiste;
R. whereas attention should begin to focus on the concept of care-related discrimination, linked to the fact of taking up maternity, paternity, parental, and family leave, the object being to determine whether discrimination in such instances constitutes forms of discrimination based on gender; whereas it is necessary to agree upon a Europe-wide definition of the concept of multiple discrimination,
S. arvestades, et põlvkondadevaheline solidaarsus ei puuduta üksnes lapsehooldust, vaid see hõlmab ka vastutust eakate ja ülalpeetavate ees, mis aitab kaasa kodanike inimomaduste arengule, samuti inimväärikuse austamisele ja selle edendamisele tulevastes põlvkondades;
S. whereas the concept of intergenerational solidarity is not limited to childcare alone but also extends to responsibility for the elderly and dependent, contributing to respect for human dignity and its promotion among future generations,
T. arvestades, et Euroopa elanikkonna hulgas moodustavad keskealised naised põlvkonna, kes täidavad sageli korraga nii ema kui ka tütre rolli, kelle hooldada on eakad ja ülalpeetavad pereliikmed, kuid tööturul on nad ka palgatöötaja rollis;
T. whereas there is a generation of middle-aged women in the European population who often combine the role of mothers acting as daughters and hence responsible for elderly and dependent family members with that of wage- and salary-earners on the labour market,
U. arvestades, et majandus- ja rahvastikuteadlaste töödes tuuakse majandus- ja matemaatiliste mudelite abil esile majanduslik väärtus, mis on peamiselt naiste tehtud kodusel tööl, nagu majapidamistööd, lastekasvatamine, ülalpeetavate eest hoolitsemine, vaatamata nende vanusele ja sõltuvuse astmele, ning põlvkondadevahelistes solidaarsusvõrgustikes osalemine;
U. whereas the work of economists and demographers uses economic and mathematical models to highlight the economic value of household production – carried out mainly by women – particularly in terms of housework, bringing up children, looking after dependants regardless of their age or state of dependency, or running intergenerational solidarity networks,
V. arvestades, et majandus- ja rahvastikuteadlaste pikaajalised uuringud viitavad asjaolule, et naiste panus sisemajanduse koguprodukti (SKP) oleks veelgi suurem, kui selles arvestataks ka nende tasustamata tööd;
V. whereas longstanding research by economists and demographers suggests that women’s contribution to GDP would be even higher if their unpaid work were factored in,
W. arvestades, et majandusteaduses omistatakse tänapäeval kodumajapidamisele üha suuremat tähtsust rahvusliku rikkuse loomisel;
W. whereas economists now attach increasing importance to the creation of national wealth by the household economy,
X. on arvamusel, et kodus hooldajaid diskrimineeritakse, kui pensionites ja maksudes ei arvestata nende tööaastaid;
X. whereas home caregivers remain discriminated against in terms of the failure to count their years of work towards pensions and entitlements,
Y. arvestades, et sügav vaesus ei pea olema diskrimineeriv tegur põlvkondadevahelise solidaarsuse valdkonnas, ning arvestades, et ka vaeseimad pered säilitavad sidemeid ja täidavad oma osa põlvkondadevahelises solidaarsuses;
Y. whereas great poverty must not be a discriminatory factor in the area of intergenerational solidarity, and whereas the poorest families also maintain links and activities that are an expression of solidarity among generations,
Z. tuletades meelde, et naiste-emade ja meeste-isade mitmekordne diskrimineerimine mitteametliku töö ametlikult tunnustamata jätmise tõttu on seotud terve rea juriidiliste, sotsiaalsete ja majanduslike teguritega, mis ulatuvad palju kaugemale lihtsast võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõttest, ning peamiselt seisneb diskrimineerimine selles, et naised-emad ja mehed-isad peavad valima ametliku töökoha sel lihtsal põhjusel, et kodust tööd ei tunnustata, ehkki ametlik töö tähendaks ebavõrdset töötasu ja häiriks tasakaalu pere-eesmärkide ja tööalaste ambitsioonide vahel;
Z. whereas the manifold discrimination against women/mothers and men/fathers in the official recognition of their informal work is linked to a number of legal, social and economic factors which go beyond the single issue of equal pay for the same job and is due in particular to the fact that women/mothers or men/fathers are obliged to choose formal work simply because of the non-recognition of household work, even though formal work is burdened with the pay gap and upsets the balance between pursuing family plans and professional ambitions,
AA. arvestades, et negatiivsetest stereotüüpidest ülesaamiseks tuleb edastada vanematest inimestest kui ühiskonna aktiivsetest liikmetest realistlikku kuvandit;
AA. whereas a realistic image of older persons must be transmitted in order to overcome negative stereotypes,
AB. arvestades, et suurema osa vananevast elanikkonnast moodustavad naised ning meeste ja naiste töötasu erinevusel nende aktiivse elu jooksul on ebasoodne mõju naiste vanaduspensionile;
AB. whereas women represent a large majority of the ageing population and the gender pay gap during their active life is reflected in negative consequences for their pensions,
Väljaspool ametlikku tööturgu tehtud töö tunnustamine
Recognition of work performed outside the formal labour market