natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. arvestades, et paranduseelarve nr 6 projekti eesmärk on ametlikult kirjendada need eelarvevahendid ja tehnilised kohandused 2007. aasta eelarves,
B. whereas the purpose of Draft amending Budget No 6 is to formally enter these budgetary resources and technical adjustments into the 2007 budget,
2007. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 6 esialgne projekt hõlmab järgmisi punkte, mille jaoks on vaja 207,7 miljoni euro suuruses täiendavaid kulukohustusi:
The Preliminary Draft Budget No.6 to the General Budget 2007 (PDAB 6/2007) covers the following items, needing an amount of EUR207,7 million in additional commitments:
– ELi solidaarsusfondist 172,2 miljoni euro suuruse summa kasutuselevõtt kulukohustuste assigneeringutena seoses 2007. aasta jaanuaris Saksamaad tabanud tugeva tormiga ja Prantsusmaad (La Réunioni) 2007. aasta veebruaris tabanud troopilise keeristormiga.
– The mobilisation of the EU Solidarity Fund for an amount of EUR172,2 million in commitment appropriations relating to a major storm in Germany in January 2007, and a tropical cyclone in France (La Réunion) in February 2007.
– Uute 35,5 miljoni euro suuruste rahaliste vahendite kasutuselevõtt kulukohustuste assigneeringutena eelarvereal 26 01 50 07, et maksta hagejatele hüvitist tulenevalt Esimese Astme Kohtu 12. juuli 2007. aasta lõplikust otsusest kohtuasjades T-45/01 ja T-144/02, Sanders jt ja Eagle jt versus komisjon.
– The mobilisation of new funds for an amount of EUR 35,5 million in commitment appropriations on article 26 01 50 07 to pay damages to applicants following the Court of First Instance final judgements in Cases T-45/01 and T-144/02, Sanders and others and Eagle and others v Commission on 12 July 2007.
– Vajalike tehniliste kohanduste tegemine 2007. aasta eelarvesse seoses nõukogu poolt otsuse 2007/162/EÜ vastuvõtmisega kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta perioodiks 2007–2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt määruse (EÜ) nr 614/2007 vastuvõtmisega keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta.
– The integration into the budget 2007 of the necessary technical adjustments following the adoption by the Council of Decision 2007/162/EC establishing the Civil Protection Financial Instrument for the period 2007-2013; and the adoption by the European Parliament and the Council of Regulation (EC) No 614/2007 concerning the Financial Instrument for the Environment (LIFE+).
Paranduseelarve 6/2007 esialgses projektis lisakulukohustustena taotletav kogusumma ulatub 207,7 miljoni euroni samal ajal kui vastavaid 207,7 miljoni euro suuruseid maksete assigneeringuid taotletakse ümberpaigutuste kaudu.
The overall needs requested in PDAB 6/2007 amount EUR 207,7 million in additional commitments whereas the corresponding EUR 207,7 million in payment appropriations will be sought through redeployment.
Uue eelarverea 03 03 02 „Konkurentsipoliitika valdkonnas komisjoni tehtud otsuste vastu algatatud õiguslikest menetlustest tulenevad kahjunõuded” loomine on nõukogu poolt paranduseelarve projektis tagasi lükatud.
The creation of a new budget article 03 03 02 "Damage requests resulting from legal procedures against the Commission's decisions in the field of competition" has been rejected by the Council in the Draft amending budget.
Vahendite kasutuselevõtt ELi solidaarsusfondist
Mobilisation of the EU Solidarity Fund
Komisjon teeb ettepaneku kasutada ELi solidaarsusfondist vahendeid 172 195 985 euro ulatuses, mis tuleb eraldada finantsraamistiku rubriigi 3b raames.
The Commission proposes to mobilise the EU solidarity Fund for a total amount of EUR 172 195 985, to be allocated under heading 3b of the financial framework.
Regionaalarengukomisjon, kellelt küsiti asjakohast arvamust, otsustas 3. oktoobril selle ettepaneku suhtes seisukohta mitte võtta, et mitte aeglustada rahaliste vahendite eraldamise menetlust.
The Regional Affair Committee, consulted for opinion, decided on 3 October to take no action on this proposal, in order not to slow down the allocation process.
Maailma Tolliorganisatsioon
World Customs Organisation
Euroopa Liidu Nõukogu otsustas 13. märtsil 2001. aastal, et Euroopa Ühendus peaks taotlema Maailma Tolliorganisatsiooni liikmeks saamist.
The Council of the European Union decided on 13 March 2001 that the European Community should seek membership of the World Customs Organisation.
Euroopa Ühendus esitas sellele nõukogu otsusele tuginedes Maailma Tolliorganisatsioonile taotluse täieõiguslikuks liikmeks saamiseks aprillis 2001.
Based on this Council decision, the European Community submitted a request to the World Customs Organisation to become a full member in April 2001.
Maailma Tolliorganisatsiooni nõukogu iga-aastane koosolek võttis 29. juunil 2007. aastal vastu otsuse Tollikoostöö Nõukogu asutamiskonventsiooni muutmiseks, et võimaldada tolli- ja majandusliitude, sealhulgas Euroopa Ühenduse ühinemist.
The annual Council of the World Customs Organisation of 29 June 2007 adopted the decision to amend the Convention establishing a Customs Co-operation Council to enable accession of customs and economic unions inter alia the European Community.
Seetõttu tehakse nüüd ettepanek luua uus eelarverida 14 03 03 „Liikmelisus rahvusvahelistes tolli- ja maksuorganisatsioonides” ja teha sellesse märge „p.m”.
Therefore it is now proposed to create the following new budget article: 14 03 03 - Membership of international organisations in the field of customs and tax, with a token entry ("p.m.").
Prognooside kohaselt on Maailma Tolliorganisatsiooniga liitumisest tulenevad Euroopa Ühenduse rahalised kohustused 1. juuli 2007. aasta seisuga poolaasta kohta 0,5 miljoni euro suurused.
The financial obligation stemming from the accession of the European Community to the World Customs Organisation as of 1 July 2007 for half year is estimated at EUR 0,5 million.
See summa eraldatakse siseste ülekannetena.
This amount will be allocated by means of an internal transfer.
Kohtu määratud hüvitis: Esimese Astme Kohtu otsus
Legal settlements: Court of First Instance Ruling
12. juulil 2007. aastal langetas Esimese Astme Kohus lõplikud otsused kohtuasjades T-45/01 ja T-144/02, Sanders jt ja Eagle jt versus komisjon, millest tulenevalt kohustub komisjon maksma märkimisväärseid summasid hüvitistena rohkem kui sajale hagejale, kes nõudsid kahjutasu selle eest, et neid ei võetud tööle Euratomi töötajateks.
On 12 July 2007 the Court of First Instance ("CFI") gave final judgements in Cases T-45/01 and T-144/02, Sanders and others, and Eagle and others v Commission which require the Commission to pay substantial amounts of damages to over 100 applicants, who had claimed damages for not having been recruited as Euratom staff.
Kuigi komisjon võib otsuse edasi kaevata, ei oleks sellel siiski otsuse täitmist peatavat toimet ja komisjon oleks jätkuvalt kohustatud maksma Esimese Astme Kohtu poolt määratud summasid.
Although the Commission might still appeal this would not have a suspensive effect and the Commission would continue to be bound by the obligation to pay the amounts ordered by the CFI.
Nimetatud kahe kohtuasja hüvitiste kogusumma on 47 805 000 eurot, juhul kui hüvitis makstakse 31. oktoobril 2007. aastal, ja 47 951 000 eurot, kui hüvitis makstakse 30. novembril 2007. aastal.
The total amount of damages for the two cases stands at EUR 47 805 000 if the sums are liquidated on 31 October 2007; at EUR 47 951 000 if the sums are liquidated on 30 November 2007.
Arvestades, et nimetatud kohtuotsused puudutavad personali- ja haldusmenetlusi, teeb komisjon ettepaneku hüvitiste maksmiseks finantsraamistiku rubriiki 5 kuuluvalt eelarverealt 26 01 50 07 „Kahjutasud”.
Considering that the judgements concern staff and administrative processes, the Commission proposes that damages should be liquidated from budget item 26 01 50 07 Damages in heading 5 of the financial framework.
2007. aasta eelarves on eelarvereal „Kahjutasud” assigneeringuteks ette nähtud vaid 250 000 eurot.
Appropriations for budget item Damages stand at only EUR 250 000 in Budget 2007.
Kogu vajatav summa seotakse kulukohustustega ja makstakse välja 2007. aastal.
The full amount will be entirely committed and paid in 2007.
Maksete assigneeringud tehakse kättesaadavaks vahendite ümberpaigutamise teel eelarvepunktidest 02 04 01 01 „Kosmosealane uurimistegevus” ja 02 04 01 02 „Julgeolekualane uurimistegevus”.
Payment appropriations will be made available through redeployment from budget items 02 04 01 01 Space research and 02 04 01 02 Security research.
Eelarverea „Turvalisuse- ja kosmosealane uurimistegevus” raames toimuva tegevuse rahastamiseks vajatakse esialgu arvatust vähem maksete assigneeringuid, sest seitsmenda raamprogrammi õigusliku aluse vastuvõtmine hilines.
The needs for payment appropriations for "Security and space research" activities are lower than originally foreseen, due to the late adoption of the FP7 legal base.
Keskkonnapoliitikaalaste õigusaktide vastuvõtmine
Adoption of legislation in the field of Environmental Policy
Vaja on kohandada eelarve selgitusi, et lisada 2007. aasta eelarvesse sellised tehnilised kohandused, mis tulenevad nõukogu poolt otsuse 2007/162/EÜ vastuvõtmisest kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta perioodiks 2007–2013.
Adaptations to the budget remarks need to be made in order to integrate into the budget 2007 following the adoption of the Council Decision 2007/162/EC establishing the Civil Protection Financial Instrument for the period 2007-2013.
Muudatused on seotud eelarveridadega 07 01 04 02, 07 04 01 ja 19 06.
Changes affect lines 07 01 04 02, 07 04 01 and 19 06.
Tehnilised kohandused on samuti vajalikud seoses sellega, et Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 614/2007 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta ning eelarvepädevad institutsioonid on kiitnud 2007. aasta eelarvemenetluse raames vastu võetud ühisavaldusega heaks ajutised meetmed.
Technical adjustments are also necessary following the adoption by the European Parliament and the Council of Regulation (EC) No 614/2007 concerning the Financial Instrument for the Environment (LIFE+), as well as the transitional measures approved by the budgetary authority through the Joint Statement adopted as part of the 2007 budget procedure.
Muudatused on seotud eelarveridadega 07 01 04 01 ja 07 03 07.
The changes affect lines 07 01 04 01 and 07 03 07.
Euroopa Liidu 2007. eelarveaasta paranduseelarve nr 6/2007 projekt, III jagu – komisjon
Draft amending budget No 6/2007 of the European Union for the financial year 2007, Section III – Commission
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2003/87/EC so as to include aviation activities in the scheme for greenhouse gas emission allowance trading withing the Community
Georg Jarzembowski , transpordi- ja turismikomisjon
Georg Jarzembowski , Committee on Transport and Tourism
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS......................................................41
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............41
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS............52
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............52
transpordi- ja turismikomisjonI ARVAMUS........................................................67
OPINION of the Committee on Transport and Tourism (*) ...........................66
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2003/87/EC so as to include aviation activities in the scheme for greenhouse gas emission allowance trading withing the Community
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2006)0818 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0818 )
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6-0011/2007 );
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0011/2007 ),
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust ( A6‑0402/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and Committee on Transport and Tourism, ( A6‑0402/2007 ),
(5) Kuna ühendus ei ole 1944. aasta Chicago konventsiooni lepinguosaline, on kõik liikmesriigid kõnealuse konventsiooni lepinguosalised ja ICAO liikmed, ning ühendus jätkab turupõhiste vahendite arendamise toetamist koos teiste riikidega ülemaailmsel tasandil.
(5) While the Community is not a contracting Party to the 1944 Chicago Convention, all Member States are contracting Parties to that Convention and members of ICAO, and continue to support work on the development of market-based instruments working with other states at global level.
ICAO lennundusalase keskkonnakaitse komitee kuuendal istungil 2004. aastal lepiti kokku, et ICAO egiidi all vastuvõetud uuele õigusaktile tuginev lennundusspetsiifiline heitkogustega kauplemise süsteem tundus piisavalt ebasobiv, et seda mitte edasi arendada.
At the sixth meeting of the ICAO Committee on Aviation Environmental Protection in 2004, it was agreed that an aviation-specific emissions trading system based on a new legal instrument under ICAO auspices seemed sufficiently unattractive that it should not be pursued further.
Seega ei paku ICAO assamblee resolutsioon 35-5 välja uut õigusakti, vaid kinnitas selle asemel avatud heitkogustega kauplemise ja võimaluse, mille abil saavad riigid rahvusvahelise lennunduse heitkogused liita oma heitkogustega kauplemise süsteemiga.
Consequently, Resolution 35-5 of the ICAO Assembly does not propose a new legal instrument but instead endorses open emissions trading and the possibility for States to incorporate emissions from international aviation into their emissions trading schemes.
Seega ei paku ICAO assamblee resolutsioon 35-5 välja uut õigusakti, vaid kinnitas selle asemel avatud heitkogustega kauplemise süsteemi edasiarendamise rahvusvahelise lennunduse jaoks ja võimaluse, mille abil saavad riigid rahvusvahelise lennunduse heitkogused liita oma heitkogustega kauplemise süsteemiga.
Consequently, Resolution 35-5 of the ICAO Assembly does not propose a new legal instrument but instead endorses “the further development of an open emissions trading system for international aviation” and the possibility for States to incorporate emissions from international aviation into their emissions trading schemes.
Muudetud tekst kajastab täielikumalt ICAO assamblee resolutsiooni teksti.
The revised text more fully reflects the text of the ICAO Assembly Resolution.
(7 a) Õhusõidukite põhjustatud heitkoguste vähendamisele kaasaaitamiseks peaks komisjon 2009. aastaks läbi viima teostatavusuuringu õhusõidukimootoritele heitkoguste normide kehtestamise kohta.
(7a) To assist with the reduction of emissions from aircraft, the Commission should carry out a feasibility study by 2009 into the possibility of laying down emissions standards for aircraft engines.
Laeva- ja automootorite osas on juba olemas kasvuhoonegaaside suurimaid heitkoguseid reguleerivad õigusaktid.
For ship and car engines, legislation already exists governing maximum emissions of greenhouse gases.
Teostatavusuuring peab keskenduma sarnasele süsteemile lennukimootorite jaoks.
The feasibility study must focus on a comparable system for aircraft engines.
( 8 a) Peale majanduslike vahendite omavad märkimisväärset heitkoguste vähendamise potentsiaali ka tehnoloogilised ja talitluslikud parandused, mida tuleks praegu minevikuga võrreldes rohkem edendada.
(8a) Apart from the economic tools there is considerable emission lowering potential in technological and operational improvements which should be enhanced now more than in the past.
Heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks peab lennutegevuse puhul kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem olema osa ülemaailmsest strateegiast, mis peab sisaldama eelkõige uute tehnoloogiate rakendamist koos asjaomase infrastruktuuri loomisega.
In order to achieve the ultimate goal of a decrease in emissions, the trade in emission allowances for aviation can only be a part of a more global strategy which must include in particular the implementation of new technologies which should coincide with the creation of the appropriate infrastructure.
(8 b) Ainuüksi lennuliikluse tõhusama korralduse abil oleks võimalik vähendada kütusekulu kuni 12% ja seeläbi aidata kaasa süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele.
(8b) More efficient air traffic management could, by itself, cut fuel consumption by up to 12 % and thereby contribute to the lowering of CO 2 emissions.
Seega tuleks projektid ühtne Euroopa taevas ja SESAR viia ellu võimalikult kiiresti ja tõhusalt.
Consequently, the Single European Sky and the SESAR projects should be implemented as quickly and as efficiently as possible.
Eelkõige liikmesriikide ning ühenduse institutsioonide ülesanne on kehtestada tihedas koostöös asjaomaste õhuruumi kasutajatega viivitamatult ja otsustavalt funktsionaalsed õhuruumiosad, paindlikud õhuruumiosad ja paindlik õhuruumi kasutamine.
It is, in particular, the task of the Member States and the Community Institutions, in close consultation with the airspace users concerned, to take swift and firm action to establish functional airspace blocks, flexible airspace blocks and flexible airspace use.
Selles suhtes tuleks toetada ELi ja USA Föderaalse Lennuameti vahel kokku lepitud algatust AIRE (Atlandi koostalitlusvõime algatus heitkoguste vähendamiseks).
In this respect, support should be given to the AIRE initiative (Atlantic Interoperability Initiative to Reduce Emissions) agreed between the EU and the US Federal Aviation Administration.
Lennunduse lisamine heitkogustega kauplemise süsteemi on osa üldisest Euroopa poliitikast vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid üldiselt ja eriti lennundussektoris.
Including aviation in the ETS is part of an overall European policy to reduce CO 2 emissions in general and those in the aviation sector in particular.
Lennunduse heitkogustega kauplemise süsteemi lisamise poliitika kaks teineteist täiendavat aspekti on tehnoloogiaalgatus „Puhas taevas” ning ühtse Euroopa taeva projekt koos lennuliikluse parema korraldamisega SESARi projekti abil.
The two complementary aspects of the policy of including aviation in the ETS system are the 'Clean Sky' technological initiative and the Single European Sky project, together with improved air traffic management through the SESAR project.
Samuti tuleks kiita heaks algatus AIRE, kuna sellest saadav kasu süsinikdioksiidi heitkoguste piiramisel ulatub väljapoole ELi, kuna see on ühisalgatus USAga.
The AIRE initiative is also to be welcomed, since its benefits in curbing CO 2 emissions will extend beyond the European Union, given that it is a joint initiative with the United States.
(8 c) Teadusuuringud ja tehnoloogia on innovatsiooni ja lennunduse heitkoguste edasise vähendamise võti.
(8c) Research and technology is the key to innovation and to achieving further cuts in aviation emissions.
Õhusõiduki- ja mootoritootjatelt ning kütusetootjatelt nõutakse tungivalt, et nad teeksid oma vastavates valdkondades teadusuuringuid ja rakendaksid muudatusi, mis aitavad oluliselt kaasa lennunduse kliimamõju vähendamisele.
Aircraft and engine manufacturers, and fuel producers, are urged to research and implement changes in their respective fields which will significantly contribute to reducing the climate impact of aviation.
Ühenduse institutsioonid peaksid jätkuvalt toetama teadusuuringute seitsmendas raamprogrammis (FP7) alustatud ühist tehnoloogiaalgatust „Puhas taevas”, mille eesmärk on vähendada märkimisväärselt lennunduse mõju keskkonnale.
Community Institutions should continue their support for the "Clean Sky" Joint Technology Initiative (JTI) in the 7th Framework Programme for Research (FP7) which aims to radically reduce the impact of air transport on the environment .
Ühendus peaks jätkuvalt pakkuma kindlat toetust ACARE (Euroopa lennundusalaste teadusuuringute nõuandekomisjon) tööle ja eriti selle strateegiliste teadusuuringute programmile (SRA), milles seatakse lennundustööstusele eesmärgiks vähendada 2020. aastaks süsinikdioksiidi heitkoguseid sõitjakilomeetri kohta 50% ja lämmastikoksiidi heitkoguseid 80%.
The Community should continue to give strong support to the work of ACARE (Advisory Council for Aeronautical Research in Europe), and more particularly its Strategic Research Agenda (SRA), which sets emissions reduction targets for the air transport industry of 50% for carbon dioxide per passenger kilometre and 80% for nitrogen oxide by 2020.
Heitkoguseid on võimalik märkimisväärselt vähendada ka muudatuste abil õhusõidukite ehituses – näiteks kasutatavate materjalide osas – ja mootorite valmistamisel ning alternatiivsete kütuste kasutamise abil.
Substantial cuts in emissions can also be achieved by changes in aircraft design - for example in the materials used - and in engine construction, as well as by the use of alternative fuels.
Mõistlik lennundust puudutav kliimamuutuse poliitika ei tohiks hõlmata ainult majanduslikke vahendeid.
A sound aviation climate change policy should not comprise economic instruments alone.
Mitmeid olemasolevaid vahendeid juba kasutatakse lennunduse keskkonnamõju leevendamiseks ja seeläbi mõjutatakse lennunduse panust kliimamuutusesse.
Many existing instruments are already being used to mitigate the environmental impact of aviation and hence to influence its contribution to climate change.
Nõuetekohaselt välja töötatud ja rakendatud heitkogustega kauplemise süsteem võib täiendada suurt hulka olemasolevaid läbiproovitud, testitud ja tõhusaid vahendeid.
A properly designed and implemented ETS may complement the large battery of existing tried, tested and efficient tools.
Kuigi komisjon räägib „ulatuslikust meetmepaketist”, ei maini ta selle paketi teisi elemente.
Whilst the Commission itself refers to "a comprehensive package of measures", it fails to mention the other elements of that package.
(8 d) Toetused lennujaamadele tekitavad mõningatel juhtudel kasvuhoonegaaside heitkoguste osas vale motivatsiooni.
(8d) Subsidies to airports give in some cases wrong incentives concerning the emission of greenhouse gases.
Seetõttu peab komisjon täielikult järgima kehtivat konkurentsiõigust.
Therefore the Commission must fully respect existing competition law.
Paljud kohalikud või piirkondlikud omavalitsused toetavad lennujaamu.
A lot of local authorities or regional authorities subsidise airports.
Mõned odavlennuettevõtjate pakkumised eksisteerivad ainult tänu nimetatud toetustele.
Some offers of low-cost airlines are only possible because of these subsidies.
See paneb teised lennuettevõtjad ebasoodsasse olukorda ja tekitab kunstlikku õhuliiklust, mis ilma toetusteta ei eksisteeriks.
This is to the disadvantage of other airlines and creates artificial traffic which would not exist without these subsidies.
Nimetatud toetuste kõrvaldamine on seega vajalik ka kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramise seisukohast.
Elimination of these subsidies is therefore also necessary to limit greenhouse gas emissions.
(9) Käesoleva direktiivi eesmärk on vähendada lennunduse mõju kliimamuutustele, lisades lennutegevusest tulenevad heitkogused ühenduse süsteemi.
(9) The objective of this Directive is to reduce the climate change impact attributable to aviation by including emissions from aviation activities in the Community scheme.