natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kosmeetikadirektiivi seitsmenda muudatusega kehtestati täielik keeld kõikide 1. ja 2. kategooria CMR-ainete kasutamisele kosmeetikatoodetes.
The 7 th amendment of the Cosmetics Directive introduced a total ban of CMR 1 and 2 substances in cosmetic products.
Samas võib esineda juhtumeid, kus mõne sellise aine kasutamine on kosmeetikatoote valmistamiseks vajalik.
Still, there might be cases were the use of some of those substances is necessary to produce a cosmetic product.
Sellisel juhul võidakse teha täieliku keelu osas erand, kui kosmeetikatoodete teaduskomitee leiab, et see aine on kosmeetikatootes kasutamiseks ohutu.
For those cases there may be exemptions from the total ban given that the SCCP finds the substance safe for the use in cosmetics.
Komisjoni ettepanek juba sisaldab rangeid nõudeid, mida tuleb täita 1. ja 2. kategooria CMR-ainete kasutamise lubamiseks kosmeetikatootes.
The Commission proposal already contains strict requirements that all have to be fulfilled in order to allow the use of a CMR 1 or 2 in a cosmetic product.
Raportöör tugevdab seda lähenemist täiendavate nõuetega.
The rapporteur strengthens this approach by introducing further requirements.
Ühtlasi toob ta käesolevasse määrusesse sisse üldise kokkupuute mõiste.
Moreover, she introduces the concept of global exposure to this regulation.
Sellest tulenevalt peaks kosmeetikatoodete teaduskomitee võtma CMR-aine kosmeetikatootes kasutamise ohutuse hindamisel arvesse kõigist allikatest (toiduainete sektor, kosmeetika, muud tarbekaubad) lähtuvat üldist kokkupuudet CMR-ainetega.
Consequently, the global exposure for CMRs from all routes and sources (food sector, cosmetics, other consumer products) has to be taken into account by the SCCP when evaluating the safety of the CMR substance to be used in a cosmetic product.
Samas ei ole praegu üldist metoodikat CMR-ainetega üldise kokkupuute mõõtmiseks ja kuna see on küsimus, mida ei tuleks käsitleda ainult kosmeetikatoodete määruse raames, palub raportöör komisjonil välja töötada üldise kokkupuute mõõtmise hinnangud ja vaadata seejärel kosmeetikatoodete määrus sellele vastavalt läbi.
However, as there is no general methodology for measuring the global exposure of CMRs at the moment and, as it is a matter that should not only be dealt with in the Cosmetics Regulation, the rapporteur asks the Commission to develop estimates for measuring global exposure and subsequently, to review the cosmetics regulation accordingly.
Märgete kasutamine kosmeetikatoodetel
The use of product claims for cosmetic products
Tarbija teeb sageli ostuotsuse kosmeetikatoote eriomaduste põhjal.
It is often the specific characteristics of a cosmetic product that convince the consumer to buy the product.
Sellised tootel olevad märked on tundlik teema, kuna tarbijal puudub enamasti võimalus nende õigsust hinnata ja ta peab lihtsalt usaldama tootel antud lubadusi.
Such product claims are a sensitive issue as the consumers mostly have no possibility to assess their correctness but just to trust what the product promises.
Seepärast tuleb tarbija kaitsmiseks tagada, et reklaamis ja märgistusel võib kasutada ainult märkeid toote tegelike omaduste kohta.
Therefore, to protect the consumer it must be ensured that only the characteristics that the product really has can be used for advertising and labelling that the product.
Komisjoni ettepaneku artiklis 16 rõhutatakse, et kosmeetikatoodetel ei tohi olla märkeid, mis on eksitavad või koguni valed, ja et need märked peavad olema toote andmikus tõestatud.
The Commission proposal underlines in Article 16 that cosmetic products must not contain product claims that are misleading or even false and that the claims have to be proven in the product information file.
Ühtlasi kehtestatakse komisjoni ettepanekuga ühtlustatud standardite süsteem toodetel olevate märgete osas.
Apart from that, the Commission proposal introduces a system of harmonised standards regarding product claims.
Need standardid peaks töötama välja ühtlustamise eest vastutav ELi asutus, nt CEN.
These standards should be developed by a European Harmonisation body, such as the CEN.
Kuigi raportöör toetab ühtlustatud lähenemist toodetel olevate märgete osas eesmärgiga tagada toodete ohutus ja anda tarbijale usaldusväärset teavet, ei toeta ta ideed anda selles valdkonnas vastutus ühtlustamise eest vastutavale ELi asutusele, nagu märgitakse komisjoni ettepanekus.
While supporting the idea of a harmonised approach for product claims with the aim to ensure product safety and reliable information for consumers, the rapporteur does not agree with the idea to give the responsibility for this to a European Harmonisation body, as described in the Commission proposal.
Eraõiguslikele asutustele (nt CEN), kus asjaomastel tööstussektoritel on ülekaal, ei saa anda vastutust sellistes tundlikes küsimustes nagu tootel olevad märked, kus oleks äärmiselt vajalik anda sõltumatu hinnang.
Private bodies, such as the CEN, which are dominated by the industry sectors concerned, cannot be put in charge of a sensitive matter like product claims, where independent assessment would absolutely necessary.
Seetõttu palub raportöör komisjonil koostada tegevuskava kosmeetikatoodetel kasutatavate märgete kohta ja seada prioriteedid märgete kasutamiseks vajalike ühtsete kriteeriumide kindlaksmääramiseks.
Therefore, the rapporteur asks the Commission to establish an action plan regarding claims used in cosmetic products and to fix priorities for determining common criteria for the use of a claim.
Seejärel peaks komisjon kiitma heaks märgete kasutamiseks vajalike ühtsete kriteeriumide loetelu, mida saaks kasutada kosmeetikatoodetel.
After that, the Commission should adopt a list of common criteria for claims which could be used in cosmetic products.
Hr Miroslav OUZKÝ
Mr Miroslav OUZKÝ
Teema: Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kosmeetikatoodete kohta (uuesti sõnastatud versioon)
Subject : Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on cosmetics products (recast version)
Lisaks on õiguskomisjon kodukorra artikli 80 a lõike 2 ja artikli 80 lõike 3 kohaselt arvamusel, et õigusteenistuse arvamuses esitatud tehnilised kohandused olid vajalikud selleks, et tagada ettepaneku vastavus uuesti sõnastamise kohta sätestatud eeskirjadele.
Furthermore, pursuant to Rules 80a(2) and 80(3), the Committee on Legal Affairs considered that the technical adaptations suggested in the opinion of the Legal Service were necessary in order to ensure that the proposal complied with the recasting rules.
Kokkuvõttes soovitab õiguskomisjon, pärast küsimuse arutamist oma 17. novembri 2008. aasta koosolekul, 17 poolthäälega
In conclusion, after examining the issue at its meeting of 17 November 2008, the Committee on Legal Affairs, by 17 votes in favour
Kohal viibisid järgmised liikmed: Giuseppe Gargani (esimees), Carlo Casini, Othmar Karas, Klaus-Heiner Lehne, Hartmut Nassauer, Rainer Wieland, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Manuel Medina Ortega, Aloyzas Sakalas, Diana Wallis, Monica Frassoni, Jean-Paul Gauzčs, Georgios Papastamkos, Jacques Toubon, Ieke van den Burg ja ühegi erapooletuta, et vastutav komisjon jätkaks ettepaneku läbivaatamist vastavalt soovitustele ja kooskõlas kodukorra artikliga 80 a.
The following Members were present: Giuseppe Gargani (Chairman), Carlo Casini, Othmar Karas, Klaus-Heiner Lehne, Hartmut Nassauer, Rainer Wieland, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Manuel Medina Ortega, Aloyzas Sakalas, Diana Wallis, Monica Frassoni, Jean-Paul Gauzès, Georgios Papastamkos, Jacques Toubon, Ieke van den Burg and no abstentions, recommends that your Committee, as the committee responsible, proceed to examine the above proposal in keeping with its suggestions and in accordance with Rule 80a.
Lisatud: konsultatiivse töörühma arvamus
Encl.: Opinion of the Consultative Working Party
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kosmeetikatoodete kohta (uuesti sõnastatud)
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on cosmetic products (recast)
KOM(2008) 49 lõplik 5.2.2008 - 2008/0035 (COD)
COM(2008) 49 final of 5.2.2008 - 2008/ 0035 (COD)
Võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta ja eriti selle punkti 9, toimusid 13., 20. ja 25. veebruaril, 13. märtsil ja 27. mail 2008. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma koosolekud, et muu hulgas vaadata läbi komisjoni esitatud eespool nimetatud ettepanek.
Having regard to the Interinstitutional Agreement of 28 November 2001 on a more structured use of the recasting technique for legal acts, and in particular to point 9 thereof, the Consultative Working Party consisting of the respective Legal Services of the European Parliament, the Council and the Commission, met on 13, 20 and 25 February, on 13 March and on 27 May 2008 for the purpose of examining the aforementioned proposal submitted by the Commission.
Arutelud jätkusid peadirektorite/juristide tasandil alates 2008. aasta septembrist ning selle tulemusel toimus kirjavahetus nõukogu õigusteenistuse peadirektori (hr Pennerale ja pr Durand’ile saadetud 4. novembri kiri), Euroopa Parlamendi juristi (7. novembril 2008. aastal saadetud vastus) ja komisjoni õigusteenistuse peadirektori kohusetäitja (13. novembril 2008. aastal saadetud vastus) vahel, kus selgitati vastavaid seisukohti.
The discussions continued at the level of the Directors General/Jurisconsults from September 2008 and led to an exchange of letters between the Director General of the Legal Service of the Council (letter addressed to Mr. Pennera and Ms Durand on 4 November), the Jurisconsult of the European Parliament (reply dated 7 November 2008) and the Acting Director General of the Legal Service of the Commission (reply dated 13 November 2008), in which the respective views were made clear.
Kõikide nende arutelude keskne teema oli küsimus, kas direktiivi saab muuta määruseks uuesti sõnastamise kontekstis.
In all those discussions, the central issue was the question of whether a directive can be converted into a regulation in the context of a recast exercise.
a) Euroopa Parlamendi ja komisjoni õigusteenistused on seisukohal, et direktiivi kehtivad sätted on võimalik ümber sõnastada uueks määruseks, kui liikmesriikidele suunatud õigusakti sätted on piisavalt täpsed ja üksikasjalikud (ja seetõttu on vajalik vaid ametlik ülevõtmine), et neid oleks võimalik muuta määruses vahetult kohaldavateks säteteks.
a) The Legal Services of the European Parliament and of the Commission are of the view that it is possible to have the existing provisions of a directive recast into a new regulation, as long as the provisions of the act addressed to Member States are sufficiently precise and detailed (and therefore only requiring a mere formal transposition) as to be capable of conversion into directly applicable provisions in a regulation.
Nad on arvamusel, et antud juhul on see nii, et kõnealused sätted on tehnilist laadi ning nad on juba kõikide liikmesriikide siseriiklikku õigusse täielikult üle võetud.
They are of the view that this is the case here, in that the provisions at issue are of a technical nature and have already been fully transposed into national law by all Member States.
Kaks eespool nimetatud õigusteenistust jõudsid sellele järeldusele konsultatiivse töörühma kahe eelneva arvamuse põhjal, mis käsitlesid direktiivide muutmist määrusteks uuesti sõnastamise kontekstis
In reaching this opinion, the two said Legal Services also accept the relevance of two preceding opinions delivered by the Consultative Working Party as regards directives converted into regulations in the context of a recast exercise
Oma arvamuses, mis käsitles Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, kasutuse lubamist ja piiramist (REACH), millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ja muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja määrust (EÜ) püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (KOM(2003) 644 lõplik – 2003/0256 (COD)) XVI lisa, märkis konsultatiivne töörühm, et “ XVI lisa […] on nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ I ja II lisa uuesti sõnastatud versioon […]” ning et “ ettepaneku asjakohase osa läbivaatamine võimaldas konsultatiivsel töörühmal ühisel kokkuleppel järeldada, et seoses eespool nimetatud lisaga, ei sisalda ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus või käesolevas arvamuses esile toodud .
In its opinion relating to Annex XVI to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council “concerning the Registration, Evaluation, Authorisation and Restrictions of Chemicals ( Reach ), establishing a European Chemicals Agency and amending Directive 1999/45/EC and Regulation (EC) on Persistent Organic Pollutants” (COM(2003) 644 final – 2003/0256 (COD)) the Consultative Working Party stated that " Annex XVI […] constitutes a recast version of Annexes I and II to Council Directive 76/769/EEC of 27 July 1976 […]" and that " examination of the relevant part of the proposal has enabled the Consultative Working Party to conclude, without dissent, that, as regards the aforementioned Annex, the proposal does not comprise any substantive amendments other than those identified as such therein or in the present opinion.
Töörühm järeldas ka, et nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ I ja II lisa muutmata osade ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi ”.
The Working Party also concluded, as regards the codification of the unchanged parts of Annexes I and II to Council Directive 76/769/EEC with those substantive amendments, that the proposal contains a straightforward codification of existing texts, without any change in their substance ".
Oma arvamuses, mis käsitles Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (KOM(2007) 265 lõplik 23.5.2007 - 2007/0099 (COD)), märkis konsultatiivne töörühm, et “ nõukogu 26. märtsi 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 881/92 turulepääsu kohta sellise ühenduses toimuva kaupade autoveo puhul, mille algus- või lõpp-punkt asub liikmesriigi territooriumil või mis läbib ühe või mitme liikmesriigi territooriumi, nõukogu 25. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 3118/93, millega kehtestatakse tingimused, mille kohaselt mitteresidendist vedajad võivad osutada liikmesriigis riigisisese autoveo teenuseid, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/94/EÜ ühiste eeskirjade kehtestamise kohta kaupade autoveo teatavate liikide kohta […] käsitleva ettepaneku läbivaatamine võimaldas konsultatiivsel töörühmal ühisel kokkuleppel järeldada, et ettepanek ei sisalda muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus või käesolevas arvamuses esile toodud.
In the opinion relating to a proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on common rules for access to the international road haulage market (COM(2007) 265 final of 23.5.2007 - 2007/0099 (COD)) the Consultative Working Party stated that " an examination of the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council recasting Council Regulation (EEC) No 881/92 of 26 March 1992 on access to the market in the carriage of goods by road within the Community to or from the territory of a Member State or passing across the territory of one or more Member States, Council Regulation (EEC) No 3118/93 of 25 October 1993 laying down the conditions under which non-resident carriers may operate national road haulage services within a Member State, and Directive 2006/94/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on the establishment of common rules for certain types of carriage of goods by road […] has enabled the Consultative Working Party to conclude, without dissent, that the proposal does not comprise any substantive amendments other than those identified as such therein or in the present opinion.
Töörühm järeldas ka, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi ” . .
The Working Party also concluded, as regards the codification of the unchanged provisions of the earlier acts with those substantive amendments, that the proposal contains a straightforward codification of the existing texts, without any change in their substance ". .
Eelneva taustal on nad samuti seisukohal, et järgmised teksti osad uuesti sõnastatud ettepanekus oleks tulnud märkida halli taustaga, millega tähistatakse sisulisi muudatusi:
This being said, they are also of the view that the following parts of the text of the recast proposal should have been identified by using the grey-shaded type used for marking substantive changes:
– ettepaneku pealkiri;
- the title of the proposal;
– põhjenduse 13 esimene lause;
- the first sentence of Recital 13;
– põhjenduse 14 kogu tekst;
- the entire text of Recital 14;
– põhjenduse 16 kogu tekst;
- the entire text of Recital 16;
– põhjenduse 17 viimane lause;
- the last sentence of Recital 17;
– põhjenduse 18 kogu tekst;
- the entire text of Recital 18;
– põhjenduse 20 kogu tekst;
- the entire text of Recital 20;
– põhjenduse 24 kogu tekst;
- the entire text of Recital 24;
– põhjenduse 42 kogu tekst;
- the entire text of Recital 42;
– artikli 7 lõike 1 esimese lõigu sõnad „ vastavalt I lisale “.
- in Article 7(1), first subparagraph, the words " in accordance with Annex I ".
Sellest tulenevalt on Euroopa Parlamendi ja komisjoni õigusteenistused arvamusel, et komisjoni esitatud ettepanek on uuesti sõnastatud ettepanek, mis on esitatud kooskõlas 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppes õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta sätestatud eeskirjadega.
In consequence, the Legal Services of the European Parliament and of the Commission are of the view that the proposal submitted by the Commission constitutes a recast proposal made in compliance with the rules of the Inter-institutional Agreement of 28 November 2001 on a more structured use of the recasting technique for legal acts.
Nende arvamusel ei sisalda ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus või käesolevas arvamuses esile toodud.
According to them, it does not comprise any substantive amendments other than those identified as such therein or in the present opinion.
Samuti on töörühm seisukohal, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi.
They also are of the opinion that, as regards the codification of the unchanged provisions of the earlier act with those substantive amendments, the proposal contains a straightforward codification of the existing texts, without any change in their substance.
b) Nõukogu õigusteenistus on seisukohal, et direktiivi on võimalik muuta määruseks, kuid seda ei saa teha uuesti sõnastatud ettepaneku abil.
b) The Legal Service of the Council is of the view that it is possible to transform a directive into a regulation, but not by means of a recast proposal.
Seetõttu ta seda arvamust ei toeta.
Consequently, it cannot subscribe to the above opinion.
Nõukogu õigusteenistuse arvamuse kohaselt toob direktiivi muutmine määruseks kaasa sisulise muudatuse direktiivi kõikidesse sätetesse, mis EÜ asutamislepingu artikli 249 kohaselt ei ole enam siduvad ainult saavutatava tulemuse seisukohalt, jättes samas vormi ja meetodite valiku riigi ametiasutustele, vaid muutuvad tervikuna siduvateks ja vahetult kohaldatavateks kõikides liikmesriikides.
In the view of the Council Legal Service, the transformation of a directive into a regulation implies a substantive change of all provisions of the directive, which, in accordance with Article 249 of the EC Treaty, are no longer binding only as to the result to be achieved, while leaving to the national authorities the choice of form and methods, but become binding in their entirety and directly applicable in all Member States.
Kõnealune muudatus ei ole „ puhtformaalne või redaktsiooniline muudatus” (vt 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 4 teist taanet).
This change is not "purely formal or editorial" (see point 4, second indent of the IIA of 28 November 2001).
Seepärast peaks seadusandjal olema võimalik õigusakti kõiki sätteid muuta, võttes arvesse asjaolu, et sätted muutuvad vahetult kohaldatavateks olenemata sellest, kas nad on „tehnilist laadi ning juba kõikide liikmesriikide siseriiklikku õigusse täielikult ülevõetud”.
Hence, the legislative authority should be able to modify all provisions of the act concerned to take account of the fact that they become directly applicable, independently of whether these provisions appear to be "of a technical nature and have already been fully transposed into national law by all Member States".
Tegelikult peab seadusandja andma nendele elementidele poliitilise hinnangu, mida ei tohi mõjutada komisjon ega institutsioonide õigusteenistused.
In fact, these elements are subject to a political appreciation by the legislative authority, which cannot be prejudged by the Commission or the Legal Services of the institutions.
Uuesti sõnastamise kontekstis piirdub sisuliste muudatuste ulatus, mida seadusandja komisjoni ettepanekusse sisse viia saab siiski nende osadega, mis on ettepanekus kindlaksmääratud sisuliste muudatustena, erinevalt muutmata sätetest, mida puhtformaalsed või redaktsioonilised muudatused võivad küll mõjutada, kuid mida ei ole sisuliselt muudetud.
However, in the context of a recast, the scope for substantive changes by the legislator to the Commission proposal is limited to those parts which are identified in the proposal as substantive amendments, as opposed to unchanged provisions which, although they may be affected by purely formal or editorial changes , have not undergone any substantive amendment.
See eeldab, et on võimalik eristada sisulisi muudatusi ja muutmata sätteid, mis eespool nimetatud põhjustel ei ole nii siis, kui komisjon teeb ettepaneku direktiiv määruseks muuta.
This presupposes that it is possible to distinguish between sub­stantive amendments and unchanged provisions, which, for the reasons set out above, is not the case if the Commission proposes to transform a directive into a regulation.
Nõukogu õigusteenistus tuletab meelde, et 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 4 teise taande kohaselt järgmist: „ uus õigusakt ei kujuta endast uuesti sõnastatud õigusakti, välja arvatud standardsätted või sõnastused, kui sellega muudetakse sisuliselt varasema õigusakti kõiki sätteid, mida see asendab ja tühistab ”.
The Council Legal Service recalls that, pursuant to point 4, second subparagraph of the Interinstitutional Agreement of 28 November 2001, "a new legal act shall not constitute a recast if, with the exception of standardised provisions or wordings, it makes substantive amendments to all the provisions of the earlier act, which it replaces and repeals."
Nii on see juhul, kui direktiiv muudetakse määruseks.
This is the case when a directive is transformed into a regulation.
Nõukogu õigusteenistus on seetõttu arvamusel, et käesolev ettepanek jääb 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe
The Council Legal Service therefore is of the opinion that the present proposal falls outside the scope of the Inter­institutional Agreement of 28 November 2001
Seda seisukohta ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja komisjoni õigusteenistuste mainitud kaks pretsedenti, mis nõukogu õigusteenistuse arvates ei ole käesoleva juhtumi seisukohast olulised.
This position is not contradicted by the two precedents quoted by the Legal Services of the European Parliament and of the Commission which, in the view of the Council Legal Service, are not relevant for the present case.