natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Parlament on juba enne praegust finantsturgude ebastabiilsust ja majanduses valitsevaid pingeid väitnud, et ülemaailmse tasakaalutuse, kogunõudluse ja globaalse inflatsioonisurve suurenemine võivad saada rahapoliitika jaoks märkimisväärseteks probleemideks.
Even before the current financial turbulence and economic tension the Parliament has argued that growing global imbalances, aggregate demand and global inflationary pressure may become a significant challenge for monetary policy.
Samuti on nende aastate jooksul tõstatatud mure euro vahetuskursi volatiilsuse pärast, mis võib kahjustada Euroopa majanduse konkurentsivõimet.
Concern about the Euro exchange rate volatility that may harm the competitiveness of the European economy has also been raised during these years.
Rahapoliitika ja rahandusalane dialoog
Monetary Policy and Monetary Dialogue
Juba majandus- ja rahaliidu projekti algatamisest 1990-ndate aastate alguses on Euroopa Parlament – esialgu rahanduse allkomisjoni ning hiljem majandus- ja rahanduskomisjoni esindusel – põhjalikult osalenud selle kujundamises, arendamises ja edendamises.
Ever since the project of an Economic and Monetary Union began in the early 1990s, the European Parliament, under the auspices of the Monetary Subcommittee first and then the ECON Committee, has been intimately involved in its design, development and advancement.
Juba 1992. aastal osales allkomisjon aktiivselt EMU esimese, teise ja kolmanda etapi teiseste õigusaktidega seotud järelevalves ning läbirääkimistes ja teabekampaania kujundamises.
Already in 1992 the Sub-committee was strongly involved in monitoring and negotiating secondary legislations for the first, second and third stage of EMU and in the design of the information campaign.
Euroopa Parlament oli kaasatud ka aruteludesse selle kohta, milliseid rahatähti ja münte emiteerida tarbijate huvisid silmas pidades.
The European Parliament was also involved in the discussion on what kind of bank notes and coins should be issued in the interest of consumer.
Eelkõige oli Euroopa Parlamendil otsustav roll euroala rahapoliitika järelevalve ja kontrolli teostamisel, kuna kõnealune ülesanne anti üle Euroopa Keskpangale (EKP) 1999. aastal.
In particular, Parliament has played a fundamental role of oversight and control of Euro area monetary policy since this task was transferred upon the European Central Bank (ECB) in 1999.
Nimetatud kohustus, mis on sätestatud EÜ asutamislepingus, näitab, et Euroopa Parlament on parima asetusega Euroopa institutsioon, mis suudab tagada meie keskpanga (organisatsiooni, mis on ELi institutsionaalset struktuuri arvestades ajaloo kõige sõltumatum keskpank mis tahes poliitilises süsteemis) tõelise demokraatliku kontrolli.
This responsibility, enshrined in the EU Treaty, means that the European Parliament is the best placed European institution that can guarantee real democratic accountability of our central bank, an entity that, given the institutional structure of the EU, is the most independent central bank in any political system in history.
Samal ajal kui EKP sõltumatust tuleb igati austada, ei saa nimetatud panka vabastada tema kohustusest anda teavet oma tegevuse kohta ja osaleda regulaarses dialoogis demokraatlikult valitud poliitikutega.
Whilst the independence of the ECB must be fully respected, the Bank cannot be absolved from its responsibility to provide information on its activities and engage in regular dialogue with democratically elected politicians.
Seega võib väita, et Euroopa Parlamendi töö rahapoliitika valdkonnas on demokraatlikku kontrolli silmas pidades olnud edukas.
It can thus be argued that the work of the European Parliament in the field of monetary policy has been successful as regards democratic accountability.
Oma raportite ja arvamuste kaudu on parlament suunanud nende dialoogide kulgu.
Through its reports and opinions, it defined the way for these dialogues.
Majandus- ja rahanduskomisjon on suutnud teostada kontrolli EKP tegevuse üle arvukate algatuste ning eelkõige kvartaalsete rahandusalaste dialoogide tava juurutamise kaudu.
ECON has managed to hold the ECB accountable through its numerous initiatives and in particular, by establishing the practice of the quarterly monetary dialogues.
Euroopa Parlament on kõvasti võidelnud, et saavutada EKP nimetatud aruandekohustus, arvestades asjaolu, et aluslepinguga ei ole sätestatud selliste dialoogide konkreetset vormi.
This accountability of the ECB has been fought hard for by the Parliament, given that the Treaty does not spell out the exact form of these dialogues.
Võib väita, et praegu on Euroopa Parlament haaranud endale veelgi tugevama rolli kui selle, mis USA Kongressil on USA Föderaalreservi suhtes.
It can be argued that nowadays the European Parliament has taken on a role even stronger than that of the US Congress vis-à-vis the Federal Reserve.
Juba 1998. aasta märtsis koostatud raportis demokraatliku kontrolli kohta EMU kolmandas etapis nõudis Euroopa Parlament ühise raamistiku kavandamist asutamislepingul põhineva rahandusalaste küsimuste dialoogi jaoks Euroopa Parlamendi ja EKP vahel.
Already on a report from March 1998 on democratic accountability in the third phase of EMU the Parliament called for setting out the common framework for the Treaty based dialogue between the European Parliament and the ECB on monetary affairs.
Euroopa Parlament selgitas, et tal on rahandusküsimuste osas mõned volitused, eelkõige kuna asutamislepinguga ja EKP põhikirjaga ei anta EKP-le mitte ainult õigusi, vaid sätestatakse ka kohustused.
The Parliament made clear that it possesses some powers in monetary affairs, in particularly, as the Treaty and the Statute of the ECSB and ECB does not only give the ECB rights but also duties.
Euroopa Parlamendi ja EKP vahelised suhted põhinevad järgmistel tegevusvaldkondadel:
The relationship between the Parliament and the ECB is based on the following fields of action:
(a) EKP juhatuse liikmete ametisse nimetamise protseduur;
(a) The procedure for appointing members of the ECB’s Executive Board;
(b) aruandlus Euroopa Parlamendile ja
(b) Reporting to the European Parliament; and
(c) EKP publikatsioonid, eelkõige Euroopa Parlamendile esitatav aastaaruanne ja lähenemisaruanne.
(c) The ECB’s publications, and especially the annual report presented to the Parliament, as well as the convergence report.
Juhatuse liikmeid saab ametisse nimetada üksnes pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist.
Appointments to the Executive Board can only happen after Parliament has been consulted.
Seega on Euroopa Parlament parima asetusega Euroopa institutsioon demokraatliku kontrolli tagamiseks EKP tähtsaimate ametikohtade osas.
Thus the Parliament becomes the best-placed European institution to ensure democratic accountability of key ECB positions.
Konsulteerimine toimub majandus- ja rahanduskomisjoni korraldatavate avalike kuulamiste vormis.
The consultation process takes the form of public hearings hosted by ECON.
See on osutunud parimaks viisiks kandidaadi kohta vajaliku teabe hankimiseks enne Euroopa Parlamendi lõpliku soovituse andmist.
This has proved to be the best way of obtaining the necessary information about a candidate before the EP's final recommendation.
Kuulamiste peamine eesmärk on saada rohkem teada kandidaadi isiksusest ning tema seisukohtadest majandus- ja rahapoliitika tähtsaimates küsimustes, EKP juhtimise osas ning kuulda tema käsitlust EKP demokraatlikust kontrollist.
The main objective of the hearings is to learn more about the personality and views of the candidate on key economic and monetary policy questions, on how the ECB should be run and on his or her conception of democratic accountability of the ECB.
Parlamendikomisjoni liikmed langetavad seejärel viivitamatult otsuse kandidaadi sobilikkuse kohta kõnealusele ametikohale, misjärel saadetakse otsus täiskogule ratifitseerimiseks.
Committee Members then take an immediate decision on the suitability of the candidate for the position, which is then sent for ratification to the Plenary.
Kõnealusel tegevusel on ka pikaajalisem eesmärk: kuulamiste kaudu õpivad parlamendiliikmed paremini tundma EKP juhatuse liikmeid, kellel tuleb hiljem regulaarselt vastava parlamendikomisjoni ees aru anda.
There is also a longer-term purpose: this exercise helps Parliament's Members to get to know better the Members of the Executive Board of the ECB, who will have to appear routinely thereon before the Committee.
Asutamislepingu artikli 113 lõikes 3 sätestatakse, et EKP saadab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning samuti Euroopa Ülemkogule iga-aastase EKPS eelmise ja jooksva aasta tegevust ning rahapoliitikat käsitleva aruande.
Article 113 (3) of the Treaty stipulates that the ECB shall address an annual report on the activities of the ESCB and on the monetary policy of both the previous and current year to the European Parliament, the Council and the Commission, and also to the European Council.
EKP president esitab selle aruande nõukogule ja Euroopa Parlamendile, kes võivad aruande alusel korraldada üldise mõttevahetuse.
The President of the ECB shall present this report to the Council and to the European Parliament, which may hold a general debate on that basis.
Euroopa Parlamendi taotlusel või nende eneste algatusel võivad EKP presidenti või teisi EKP juhatuse liikmeid ära kuulata Euroopa Parlamendi pädevad komiteed. kohaselt võivad EKP presidenti või teisi EKP juhatuse liikmeid ükskõik kumma poole taotlusel „ära kuulata Euroopa Parlamendi pädevad komiteed”.
The President of the ECB and the other members of the Executive Board may, at the request of the European Parliament or on their own initiative, be heard by the competent committees of the European Parliament. , the ECB's President and other members of its Executive Board may, at the request of either side, "be heard by the competent committees of the European Parliament".
Nimetatud säte on muudetud regulaarsel arvamuste vahetusel baseeruvaks otseseks läbipaistvuse ja järelevalve kohustuseks, mis on kehtestatud majandus- ja rahanduskomisjoni algatusel põhineva kahe institutsiooni vahelise vastastikuse kokkuleppega.
This provision has been transformed into an outright transparency and supervisory commitment based on regular exchanges of views, established by mutual agreement upon the behest of ECON, between the two institutions.
Vähemalt korra kolme kuu jooksul esineb EKP president (või mõnikord asepresident) televisiooni kaudu edastataval majandus- ja rahanduskomisjoni koosolekul, et vastata majanduse väljavaadetega ning euroala rahapoliitika teostamisega seotud küsimustele.
The President of the ECB or, occasionally, the Vice-President appears before a televised meeting of ECON Committee at least every three months to answer questions on the economic outlook and on the conduct of monetary policy in the Euro area.
Kokku on 1999. aastast alates toimunud 38 rahandusalast dialoogi.
In total 38 monetary dialogues have taken place since 1999.
Parlamendikomisjoni liikmed valivad kaks eriteemat, mille peaks EKP president eritähelepanu pöörama.
Members of the Committee select two special topics on which special attention should be given by the President of the ECB.
Nendeks koosolekuteks valmistumiseks saab Euroopa Parlament kaheteistkümnest akadeemilisest ja muust nõustajast koosnevalt spetsialistide rühmalt regulaarselt eelülevaateid (kõnealused dokumendid ja koosolekute stenogrammid on kättesaadavad majandus- ja rahanduskomisjoni veebilehel).
In preparation for these meetings, Parliament receives regular advance briefing from a panel of twelve specialist academic and other advisors (these papers and the verbatim reports of the meetings are available to the homepage of ECON).
EKP presidendi sissejuhatusele järgneb küsimuste ja vastuste voor.
After an introduction by the ECB President, a questions and answers session has taken place.
Samuti on EKP president jooksvalt vastanud parlamendiliikmete kirjalikult esitatud küsimustele.
The President of the ECB has also answered to written questions put forward by Members at any time.
EKP aastaaruanded on vahendid rahapoliitika suurema läbipaistvuse saavutamiseks.
The annual reports of the ECB are instruments to create greater transparency in monetary policy.
EKP aastaaruanded esitab EKP president Euroopa Parlamenti arutamiseks ning need on majandus- ja rahanduskomisjoni poolt igal aastal koostatavate parlamendi resolutsioonide aluseks.
The ECB's Annual Reports are presented for debate in the European Parliament by the ECB President, and form the basis of parliamentary resolutions, prepared each year by ECON.
See võimaldab parlamendiliikmetel igal aastal rahapoliitika arenguid hinnata.
It is an opportunity for Members to yearly assess the developments in monetary policy.
Arutelud toimuvad täiskogu istungjärkudel ning need on pidulikud sündmused, kus EKP president annab aastast ülevaate ja sõnastab tulevased algatused.
The debates take place in the plenary session and constitute a solemn moment for the ECB President to give a broad account of the year, and to formulate future initiatives.
Majandus- ja rahanduskomisjon on pidevalt avaldanud EKP-le survet, et EKP arendaks ning avalikustaks oma rahapoliitiliste otsuste aluseks olevad majandusanalüüsi mudelid ja teised vahendid.
ECON has consistently pressed the ECB to develop, and to make public, the models and other tools of economic analysis on which its monetary policy decisions are based.
1999. aasta resolutsioonis EKP aruande kohta kutsuti panka üles avaldama makromajanduslikke prognoose kuue kuu tagant koos vastavate uuringutega ja prognooside aluseks oleva makromajandusliku mudeliga, samuti aruandeid liikmesriikide majanduste kohta (sarnaselt USAs koostatava majandusülevaatega (Beige Book)).
Its resolution on the ECB report in 1999 called on the Bank to publish macro-economic forecasts on a six monthly basis, together with the research and macro-economic model on which these were based; and also reports on national economies (similar to the Beige Book in the United States).
Järgmise aasta resolutsioonis tervitati EKP lubadust avaldada nii prognoose kui ka mudeleid.
The following year's resolution was able to welcome the commitment by the ECB to publish both forecasts and model.
Korduvaks probleemiks on olnud EKP nõukogu otsuste tegemise läbipaistvus.
A recurrent issue concernes the transparency of decision taking by the ECB's Governing Council.
1999. aasta ja sellele järgnevates aruannetes on konkreetselt nõutud EKP nõukogu koosolekute kokkuvõtlike protokollide avaldamist peatselt pärast järgmist koosolekut, tuues üksikasjalikult välja vastuvõetud otsuste poolt- ja vastuargumendid, samuti selgituse, kuidas jõuti asjaomaste otsusteni, avaldades samuti häälte jagunemise (anonüümselt).
The 1999 and subsequent reports have specifically called for: " summary minutes taken at meetings of the ECB Governing Council to be published shortly after the following meeting reporting explicitly the arguments for and against the decisions taken, as well as the reasoning used in reaching these decisions .", with the balance of votes also being published, but anonymously.
Seni ei ole EKP Euroopa Parlamendi põhjendusi selles valdkonnas aktsepteerinud.
So far, the ECB has failed to accept Parliament's arguments in this area.
EKPSi ja EKP roll euroala finantssüsteemi juhtimisel ning järelevalvel ei ole täiesti selge.
The role of the ESCB and ECB in the running and supervision of the Euro area financial system is not entirely clear-cut.
Euroopa Parlament rõhutas juba oma resolutsioonis EKP 2000. aasta aastaaruande kohta vajadust EKPSi aktiivselt kaasata makrousaldatavuse järelevalvesse ja EKP rolli finantsstabiilsuse tagamisel.
Already in a Parliament's resolution on the ECB Annul report from 2000 stressed "the need for close involvement of the ESCB in macro-prudential supervision" and the role of the ECB in safeguarding financial stability.
EKPga peetavas rahandusalases dialoogis püüab Euroopa Parlament edendada paremat poliitikate kombineerimist ja suurendada teostatava rahapoliitika legitiimsust.
In its monetary dialogue with the ECB, the Parliament strives to encourage a better policy mix and increase the legitimacy of the monetary policy conducted.
Eurogrupi, komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel on samuti toimunud ühiseid dialooge, mis on võrreldavad Euroopa Parlamendi ja EKP vahelise rahandusalase dialoogiga.
Joint dialogues between the Eurogroup, the Commission and Parliament similar to the monetary dialogue between Parliament and the ECB have also taken place.
Euroala laienemine
Enlargement of the Euro area
Euroopa Parlamendi õigusloomealase
One important facet of Parliament's legislative
EÜ asutamislepingu artikli 122 lõikes 2 on sätestatud, et pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja pärast arutelu riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kokku tulnud nõukogus otsustab nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal, millised liikmesriigid, mille suhtes on kehtestatud erand, täidavad vajalikke tingimusi artikli 121 lõikes 1 esitatud kriteeriumide alusel, ja tühistab asjassepuutuvatele liikmesriikidele kehtestatud erandid. rolli üks oluline tahk on seotud sellega, kas ELi liikmesriik on täitnud euroalaga liitumise tingimused või ei: lõpliku otsuse langetavad küll liikmesriikide valitsused, kuid pärast seda, kui Euroopa Parlament on esitanud oma arvamuse.
Article 122(2) of the EC Treaty states that the ECOFIN Council, on the basis of the reports from the Commission and the ECB, after consulting the European Parliament and after discussion in the Council, meeting in the composition of the Heads of State or Government, shall, acting by a qualified majority on a proposal from the Commission, decide which Member States with a derogation fulfil the necessary conditions on the basis of the criteria set out in Article 121(1), and abrogate the derogations of the Member States concerned. role has to do with whether an EU Member State has qualified to join the euro area or not: the final decision rests with Member State Governments, but, again, only once Parliament has delivered its opinion.
1998. aastast alates on euroalaga liitunud Kreeka, Malta, Küpros ja Sloveenia.
Since 1998 Greece, Malta, Cyprus and Slovenia have joined the Euro area.
Järjekorras järgmine on Slovakkia.
Next in turn is Slovakia.
Euroala laienemine on iga kord ajalooliselt oluline samm nii asjaomase liikmesriigi kui ka kogu ülejäänud euroala jaoks.
The enlargement of the euro area is on every single case historically important challenge both for Member State concerned and the rest of the euro area.
Euroopa Parlament on seetõttu seisukohal, et liikmesriigi majandusliku lähenemise protsessi tuleb hoolikalt jälgida ja liikmesriigi tee euro kasutuselevõtu suunas peaks olema vastavuses tema majanduse tegeliku olukorraga.
The Parliament has therefore taken the view that the process of economic convergence of a Member State must be carefully monitored and the path towards their adoption of the Euro should be appropriate to the actual state of their economies.
Nõuandemenetluse raames on Euroopa Parlament koostanud arvamuse iga ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõikele 2, s.t euroala laiendamise ettepaneku kohta.
In the context of the consultation procedure, the European Parliament has issued an opinion on each proposal for a Council decision in accordance with Article 122 (2) of the Treaty, i.e. for each euro area enlargement.
Euroopa Parlament on palunud ka komisjonilt, et konsulteerimine toimuks varem, et saada rohkem aega oma arvamuse koostamiseks pärast olukorra põhjalikku analüüsi.
The Parliament has also requested an earlier consultation by the Commission in order to have longer time to prepare its opinion after an in-depth analysis of the situation.
Majandus- ja rahanduskomisjoni delegatsioon külastas ka 2008. aasta alguses Slovakkiat, et koguda enne oma arvamuse esitamist rohkem teavet.
An ECON delegation also went to Slovakia in early 2008, in order to gather more information before issuing its opinion.
Euroala laiendamise küsimust on samuti mitmel korral käsitletud, näiteks 2006. aasta eriaruandes euroala laienemise kohta ning euroala ja EKP aastaaruannetes.
The issue of enlargement has also been addressed at several occasions such as special report from 2006 on the enlargement of the euro area and in the context of the annual reports on the euro area and on the ECB annual report.
Euroala edasise laienemise üldiste eeltingimuste osas on Euroopa Parlament alati toetanud Maastrichti lepingu lähenemiskriteeriumide ranget järgimist ja olnud kategooriliselt vastu Maastrichti kriteeriumide täitmisele eritingimuste kehtestamisele.
As for the general pre-conditions for the future enlargement of the euro area, the Parliament has always advocated strict compliance with the Maastricht Treaty's convergence criteria, and strongly opposed special provisions concerning the fulfilment of the Maastricht criteria.
Euroopa Parlament on samuti väljendanud oma veendumust, et euroala pikaajalist stabiilsust tuleks hinnata ka tema võime järgi võtta vastu uusi liikmesriike.
It has also said it believes that the long-term stability of the euro area should also be assessed in terms of its capacity to absorb new entrants.
Seoses euroala laienemise tehniliste eeltingimustega on Euroopa Parlament palunud liituvatel liikmesriikidel pöörata eritähelepanu tarbijakaitsele üleminekuperioodi jooksul ning korranud, et vaja on varakult alustada kodanike põhjalike teavituskampaaniatega kandidaatriikides.
Turning to the technical pre-conditions for the enlargement of the euro area, the Parliament has asked acceding Member States to pay particular attention to consumer protection during the changeover phase, and recalled the necessity to start early and extensive citizen information campaigns in applicant Member States.
Meie institutsioon on kehtestanud ka erinõuded liitumist taotlevatele liikmesriikidele, juhtides tähelepanu sellele, et liiga varajane euroalaga ühinemine võib kaasa tuua ettearvamatuid arenguid majandusliku lähenemise protsessis ning et euroala laienemine hõlbustab majandusliku lähenemise protsessi ning aitab kaasa euroala kui terviku tugevdamisele.
Our institution has also set special requirements for applicants for accession, pointing out that a premature accession to the Euro area might lead to unexpected developments in the economic convergence process and that the enlargement of the Euro area facilitates economic convergence process and contributes to strengthening of the Euro area as a whole.
Euro kommunikatsioonistrateegia
Euro communication strategy
Euroopa Parlament on väljendanud oma arvamust euro ning EMU teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta, märkides juba 2005. aastal, et euro ilmne ebapopulaarsus teatud elanikkonna hulgas on vastuolus tõsiasjaga, et eurole üleminek on tõenäoliselt Euroopa kõige edukam projekt, mis kunagi on käivitatud.
The Parliament has expressed its views on the implementation of an information and communication strategy on the euro and EMU, noting as soon as 2005 that the apparent unpopularity of the euro among certain citizens was in contradiction with the fact that the euro is possibly the most successful European project ever launched.
Parlament on olnud arvamusel, et ühisraha jääb ELi kommunikatsioonistrateegia üheks prioriteediks, olles veendunud, et euro positiivsete külgede propageerimist ja põhjalikku selgitamist rahvale tuleks jätkata.
It has been of the view that the single currency remains a communication priority for the EU, believing that the benefits of the euro must continue to be sold and explained to the public at length.
Euroopa Parlament on sellega seoses nõudnud mitmeid erimeetmeid, et aidata kaasa euro aktsepteerimisele.
Parliament has in this respect called for a series of specific actions to foster the acceptance of the euro.
Finantsturgude integratsioon
Financial Market integration
Õigusloojana ja poliitika kujundajana on Euroopa Parlamendil olnud tähtis roll Euroopa Liidu finantsturgude integratsioonil.
As a legislator and policy maker the European Parliament has had a major role in the integration of the financial markets in the European Union.