natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Raportöör peab OECD kokkuleppe aruandlusnõudeid liiga nõrkadeks, et need võimaldaksid kontrollida Euroopa ekspordikrediidiasutuste finantstegevuse usaldusväärsust.
Your Rapporteur deems the reporting requirements in the OECD Arrangement as insufficient to monitor the soundness of the financial operations of the European ECAs.
Peale selle kardab raportöör, et laenude tasumatajätmine väga tõenäoliselt tulevikus sageneb, eelkõige pärast finants- ja majanduskriisi.
He is moreover concerned about the very real prospect of an increased number of defaults in the future, particularly in the wake of the financial and economic crisis.
Praegune finantskriis peaks nii finantssektorile kui ka õigusloojatele selgeks tegema, et aruandlusnõuded peavad olema üksikasjalikumad kui need, mida OECD kokkulepe ette näeb.
As for the financing sector in general, the current financial crisis should make legislators aware that more detailed reporting disciplines are needed than are actually contained in the OECD Arrangement.
OECD kokkulepe ei sisalda nõudeid, mida on vaja preemiate õiglase hinnakujunduse tagamiseks, sest selles puuduvad sotsiaalse ja keskkonnariski arvutamise jaoks vajalik läbipaistvus ja miinimumstandardid.
The OECD Arrangement does not contain the requirements needed to guarantee the fair pricing of premiums since it entails no disciplines with regard to transparency and minimum standards in the application of social and environmental risk calculations.
OECD kokkulepe näeb ette üksnes vabatahtliku teatamise sellistest kalkulatsioonidest.
The OECD Arrangement foresees only the voluntary notification of such calculations.
Seejuures tuleb arvesse võtta asjaolu, et enamik ekspordikrediidiasutuste toetatud projektidest on nii riskantsed, et erakapitaliturg neid rahastada ei taha.
This must be seen in the context that most ECA-backed projects are so risky that the private capital market opts out.
Kuna krediidi- ja tagatiskuludega seotud sotsiaalse ja keskkonnariski tegurite arvutamise miinimumnõudeid ei ole kehtestatud, tekib isegi liikmesriikide ekspordikrediidiasutuste vahel võidujooks madalaimate krediidikulude nimel ning see toetab varjatud protektsionismi.
Failure to set minimum standards in the calculation of social or environmental risk factors in credit or guarantee costs promotes a race, even among the ECAs of EU Member States, for the cheapest credit costs, thus promoting disguised protectionism.
Raportöör soovitab korrastada riskikalkulatsioonide läbipaistvuse ja bilansiväliste vahendite avaldamise nõuded ning muuta sotsiaalse ja keskkonnariski hindamise tulemustest teatamine kohustuslikuks.
Your Rapporteur suggests to tidy up transparency requirements on risk calculations and the disclosure of off-balance sheet vehicles and to make the notification of social and environmental risk calculations mandatory.
Raportöör teeb konkreetse ettepaneku kohustada ELi liikmesriike igal aastal komisjonile oma ekspordikrediidiasutuste tegevusest eespool nimetatuga seoses aru andma.
Concretely, your Rapporteur suggests establishing a requirement for the EU Member States to annually report to the Commission on the activities of their ECAs in these regards.
Ekspordikrediidiasutused ja ELi poliitika sidusus
Export Credit Agencies and EU policy coherence
Ekspordikrediidiasutused kujutavad endast avaliku poliitika vahendit, millel on potentsiaalselt hea positsioon, et anda oma panus ELi toetatud rahvusvaheliste eesmärkide rahastamisse, eelkõige kliimamuutuse leevendamise ja vaesuse vähendamise valdkonnas.
ECAs are potentially well placed public policy instruments to contribute to the financing of international objectives to which the EU committed to, regarding especially climate change and poverty alleviation.
Lissaboni leping toob kaasa kogu ELi välistegevuse senisest suurema ühtsuse nõude.
With the Lisbon Treaty comes a strengthened coherence requirement for the entire field of external action of the EU.
Ekspordikrediidiasutusi tuleb kindlasti hinnata nimetatud eesmärkide taustal.
ECAs surely need to be judged against these objectives.
Ekspordikrediidiasutused toetavad aga hinnanguliselt kaks korda suuremat arvu nafta-, gaasi- ja kaevandusprojekte kui kõik mitmepoolsed arengupangad kokku.
However, ECAs are estimated to support twice the amount of oil, gas and mining projects as do all Multilateral Development Banks together.
Pool kõigist arenguriikide suuri CO 2 -heiteid tekitavatest tööstusprojektidest toimib ekspordikrediidiasutuste mingit liiki toetuse abil.
Half of all Co2-emission-intensive industrial projects in developing countries have some form of ECA support.
Selle üheks põhjuseks on asjaolu, et suurem osa neist projektidest on oma keskkonna-, sotsiaalse ja kultuurilise mõju poolest suure riskiga ning neid ei oleks ilma ekspordikrediidiasutuste toetuse ja rahalise abita võimalik käivitada.
Partly this is because most of these projects are high risk due to their environmental, political, social and cultural impacts, and would not come to life without the support and financial backing of ECAs.
Seega moodustavad ekspordikrediidiasutused arengu strateegilise tõukejõu, mille osa äriühingute tegevuse keskkonnakahjulikus mõjus on väga suur.
Hence, ECAs are strategic development linchpins that play an enormous part in the environmentally harmful impacts of corporate activity.
Kuivõrd nad tegutsevad valitsuse toetusel, võiksid ekspordikrediidiasutused tegelikult edendada ja peaksid edendama üleminekut vähese süsinikuheitega majandusele, mis on kooskõlas valitsuse võetud kliimakohustustega.
As government-backed institutions, ECAs should and could instead play an important role in promoting the transition to a low carbon economy in coherence with their national government climate commitments.
Vaatamata uuele olukorrale seoses Euroopa Liidu toimimise lepinguga ning asjaolule, et valdav enamus ekspordikrediidiasutuste laenudest ja tagatistest toetab naftatootmis- ja kaevandustegevust, mis Maailmapanga andmeil vaesuse vähendamisele kõige vähem kaasa aitab, ei näe komisjon oma ettepanekus vähimatki vajadust OECD kokkulepet läbi vaadata, et kontrollida selle vastavust ELi poliitikale ja eesmärkidele (põhjendus 1) või esitada mõjuhinnang (põhjendus 2).
Notwithstanding the new situation under the Lisbon TFEU and the evidence that a large majority of ECA credits and guarantees promotes oil, mining and extractive activities which according to the World Bank are least contributing to poverty alleviation, the Commission in its proposal for the legislative chapeau of the dossier perceives no need to review the OECD Arrangement for its coherence with EU policies and objectives (Recital 1) or to provide for an impact assessment (Recital 2).
Raportöör soovitab lisada ettepanekusse horisontaalsed nõuded, mis võiksid tulemuslikult suunata Euroopa Liidu liikmesriikide ekspordikrediidiasutusi ELi poliitikat ja eesmärke toetama.
Your Rapporteur suggests including horizontal requirements which could effectively guide European Member State ECAs to contribute to EU policies and objectives.
Komisjon ja nõukogu vaatavad praegu läbi õiguslikku raamistikku (kokkulepe riiklikult toetatavate ekspordikrediidi suuniste kohta (OECD kokkulepe), mille üle pidas läbirääkimisi OECD ekspordikrediidi töörühm), et võtta see üle ELi õigusesse.
The Commission and Council are currently reviewing the legislative framework (called the "Arrangement on officially supported export credits" and negotiated within the Export Credit Group of the OECD) to transfer it into EU law.
Läbivaatamise eesmärk on suurendada liikmesriikide ekspordikrediidiasutuste õiguskindlust selles, et nende tegevust ei vaidlustata WTO vaidluste lahendamise mehhanismi raames.
The purpose is to provide additional legal certainty to the Export Credit Agencies (ECAs) of the Member States that their operations will not be challenged in front of the WTO Dispute Mechanism.
Läbivaatamine annab võimaluse kohaldada Lissaboni lepingu artiklit 208, milles on sätestatud, et liidu arengukoostööpoliitika põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja kaotamine.
This revision opens the opportunity to apply Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), which states that the reduction and eradication of poverty is the primary objective of the Union’s development cooperation policy.
Sellel taustal võivad ekspordikrediidiasutused osutuda kohaseks avaliku poliitika teostamise vahendiks, mis annab oma panuse liidu välispoliitiliste eesmärkide saavutamisse (eelkõige vaesuse vähendamine ja kliimamuutustega võitlemine), järgides samal ajal ELi välistegevuse ühtsuse põhimõtet.
In this context, ECAs are potentially well placed public policy instruments to contribute to the external goals of the Union (notably poverty alleviation and climate change) while adhering to the requirement of coherence for the entire field of external action of the EU.
Seepärast tuleb ekspordikrediidiasutuste hindamisel arvestada nimetatud eesmärkidega.
For that reason, these actors need to be judged against these objectives.
(3 a) Mitmepoolsed finantsasutused ja Euroopa Investeerimispank on järk-järgult koostanud sotsiaalsete ja keskkonna-alaste võrdlusaluste komplekti, mis hõlmab mitmeid valdkondi alates nn ekvaatoripõhimõtetest (2006), mis on projektide sotsiaalsete ja keskkonnariskide haldamise tähtsaim vabatahtlik standard, kuni Maailmapanga kaitsemeetmeteni, kaasa arvatud valdkondlik tegevus, nagu Maailmapanga mäetööstuse ülevaate ning Maailma Tammide Komisjoni soovitused.
(3a) A set of social and environmental benchmarks has been progressively developed by multilateral financial institutions and the European Investment Bank, covering a wide range of areas, from the Equator Principles (2006), the leading voluntary standard for managing social and environmental risks in projects, to World Bank safeguard policies, including sectoral activities such as the World Bank's Extractive Industries Review's recommendations and the recommendations of the World Commission on Dams.
Need sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, mis kajastuvad kokkuleppe ühistes lähenemistes, moodustavad osa pidevast läbivaatamis- ja ajakohastamisprotsessist.
These social and environmental standards, that are reflected in the "Common Approaches" of the Arrangement, are part of a continuous review and update process.
Sotsiaalsete ja keskkondlike võrdlusaluste kaasamine aitab suurendada riiklikult toetatava ekspordikrediidi ja keskkonnakaitse meetmete sidusust, kaasa arvatud asjaomased rahvusvahelised lepingud ning konventsioonid, toetades seega säästvat arengut.
The inclusion of social and environmental benchmarks helps promoting coherence between policies regarding officially supported export credits and policies for the protection of the environment, including relevant international agreements and conventions, thereby contributing towards sustainable development.
(3 b) Ekspordikrediidiasutused on kujunenud arenguriikide rahastamise suurimaks ametlikuks allikaks.
(3b) Export Credit Agencies (ECAs) have become the largest source of official financing for developing countries.
Seega moodustab ekspordikrediidiasutustega seotud võlg suurima osa arenguriikide riiklikust võlast.
Hence, ECA-related debt constitutes the largest component of developing-country official debt.
Märkimisväärne osa ekspordikrediidiasutuste projektirahastamisest arengumaades on koondunud transpordi- , nafta-, gaasi- ja kaevandussektorisse ning suurte infrastruktuuriprojektide, näiteks tammide valdkonda.
A significant proportion of ECA project financing in developing countries is concentrated in sectors such as transport, oil, gas and mining and large-scale infrastructure, such as large dams.
(3 c) Pittsburghi 24.–25. septembri 2009. aasta tippkohtumisel kohustusid G20 juhid keskmise pikkusega tähtaja jooksul ratsionaliseerima vähemõjusaid fossiilsete kütuste subsiidiume ja need järkjärgult lõpetama.
(3c) At the Pittsburgh Summit of 24 - 25 September 2009, the G-20 Leaders committed to rationalising and phasing out inefficient fossil fuel subsidies over the medium term.
Seda kohustust kinnitati uuesti G20 juhtide 26.–27. juuni 2010. aasta tippkohtumisel Torontos.
Such commitment was reaffirmed by the G-20 Leaders at the Toronto Summit of 26 - 27 June 2010.
Ettepanekuga tuleb tagada, et OECD suunised kajastaksid G20 tippkohtumiste kontekstis heakskiidetud ELi poliitikat ülemaailmse kliimamuutuse valdkonnas.
The proposal must ensure that the OECD's guidelines reflect the EU's policies towards global climate change adopted in the context of G-20 and summits.
(3 d) Kokkuleppe täiendused peaksid aitama tagada täieliku kooskõla Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 208, et toetada üldise eesmärgi saavutamist, milleks on demokraatia ja õigusriigi kujundamine ja kindlustamine ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine.
(3d) The improvements in the Arrangement should ensure full coherence with Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), in order to contribute to the realisation of the general objective of developing and consolidating democracy and the rule of law, and respecting human rights and fundamental freedoms.
Läbivaatamise käigus avaneb võimalus kohaldada Lissaboni lepingu artiklit 208, milles on sätestatud, et liidu arengukoostöö poliitika põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja kaotamine.
The revision opens the opportunity to apply Article 208 TFEU, which states that the reduction and eradication of poverty is the primary objective of the Union’s development cooperation policy.
(3 e) Kõigi ekspordikrediidiasutuste rahastatavate projektide suunisteks peaksid olema ELi põhimõtted ja standardid, mis tulenevad liidu poliitikast ja õigusest ja mida täiendavad muud rahvusvahelise hea tava näited; suunised peaksid sisaldama sotsiaalse ja keskkonnamõju hinnangut, mis hõlmab inimõigusi ja ekspordikrediidiasutuste rahastatavate sektorite ja projektide puhul asjakohaste liidu keskkonnakaitse ja sotsiaalvaldkonna õigusaktides kehtestatud standardeid.
(3e) EU principles and standards, derived from EU policy and law, and supplemented by other examples of international good practice, should be the guide for all projects financed by ECAs, and include a social and environmental impact assessment, which includes human rights and the standards incorporated in the body of Union environmental and social legislation relevant to the sectors and projects financed by ECAs.
Need põhimõtted kajastavad Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud üldisi eesmärke.
These principles reflect the general objectives of the European Union as enshrined in the TFEU.
Seetõttu moodustavad nad Euroopa Investeerimispanga laenupraktika aluse, nagu on ette nähtud EIP 2009. aasta avalduses keskkonda ja ühiskonda puudutavate sotsiaalsete põhimõtete ja standardite kohta ning 2010. aasta keskkonna- ja sotsiaalpraktika käsiraamatus.
Hence, they constitute the base of the European Investment Bank lending practise, as stipulated in the EIB Statement on Environmental and Social Principles and Standards (2009) and the Environmental and Social Practices handbook (2010).
Seega tuleb neid üldisi põhimõtteid uuesti rõhutada, et kindlustada Euroopa finantsasutustele võrdsed tegutsemistingimused.
In this context, these overriding principles need to be reasserted in view of ensuring a level playing field among European financial institutions.
(3 f) Ekspordikrediidiasutused peaksid kogu projektitsükli kestel kohaldama sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamise meetodeid, et tagada kõigi rahastatavate projektide jätkusuutlikkus.
(3f) ECAs should apply social and environmental impact assessment methodology throughout the project cycle to ensure the sustainability of all the projects they finance.
Mõjuhinnang peab sisaldama sotsiaalsete ja keskkonnariskide hinnangut;
Social and environmental risk calculation should be included in the assessments.
Ühistes lähenemistes tuleks soovitada, et ekspordikrediidiasutuste toetatud projekte hinnataks rahvusvaheliste inimõigusstandardite taustal, selge eesmärgiga kindlustada, et need projektid ei põhjustaks ega soodustaks inimõigusrikkumisi.
The Common Approaches should recommend that ECA-backed projects are assessed against international human rights standards, with a clear view to preventing projects from causing or contributing to human rights abuses.
Igal ekspordikrediidiasutusel peaks olema selge poliitika, et vältida keskkonna kahjustamist ja inimõiguste rikkumist, ning ta peaks seda poliitikat nõuetekohase hoolsusega rakendama.
Each ECA should have in place a clear policy on prevention of harm to the environment and human rights and the exercise of due diligence to this end.
(3 g) Sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamise meetodid, mis tagavad ekspordikrediidiasutuste nõuetest kinnipidamise, peaksid olema täielikult kooskõlas ELi säästva arengu strateegia, Cotonou lepingu ja Euroopa arengukonsensuse põhimõtetega, peaksid kajastama liidu kohustusi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni raames ning seoses ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega, ning hõlmama rahvusvahelistes lepingutes sisalduvaid sotsiaalseid, töö- ja keskkonnastandardeid.
(3g) Social and environmental impact assessment methodology that ensures compliance with ECA requirements should be fully consistent with the principles of the EU Sustainable Development Strategy, the Cotonou Agreement and the European Consensus on Development and should reflect the Union's commitment and obligations under the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), the UN Convention on Biological Diversity (CBD) as well as the attainment of the UN Millennium Development Goals (MDGs) and the social, labour and environmental standards as embodied in international agreements.
Lisameetmed, mida liidus tuleb kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 täielikuks täitmiseks, on toodud käesoleva otsuse I a lisas.
The additional measures to be applied in the Union in order to contribute to the full realisation of Article 208 TFEU are attached as Annex Ia to this Decision.
Lisa abil püütakse lahendada mitmetimõistetavuse probleemi seoses ekspordikrediidiasutuste kohustustega sotsiaalsete ja keskkonnastandardite täitmisel, andes selge ettekujutuse selle kohta, millist panust ekspordikrediidiasutustelt oodatakse seoses artikli 208 täitmisega.
The annex tries to resolve the problem of ambiguity regarding the commitments of ECAs towards social and environmental standards by giving a clear framework of what it is expected of ECAs in order to contribute to Article 208 TFEU.
ÜHTSUS JA LÄBIPAISTVUS
COHERENCE AND TRANSPARENCY
A OSA) Konsulteerimine, läbipaistvus ja teabe avalik juurdepääsetavus
PART A) Consultation, Transparency, and Public Access to Information
Komisjon kohustub jagama Euroopa Parlamendiga teavet riiklikult toetatavate ekspordikrediitide OECD kokkuleppe kohaldamise kohta.
The Commission undertakes to share information with the European Parliament on the implementation of the OECD Arrangement on Officially Supported Export Credits.
Seetõttu esitab komisjon kokkuleppe kohaldamise kohta iga-aastase läbipaistvusaruande.
It shall therefore provide an annual 'transparency report' on the implementation of the Arrangement.
Läbipaistvusaruanne sisaldab loetelu iga heakskiidetud tehingu kohta toetust andvate riikide kaupa koos järgmiste andmetega:
This transparency report shall provide a list of each individual transaction approved, per country that provides the support, with regard to the following:
• kaupade sihtkoht; teenuste osutamise koht;
• Destination of goods; location of services ;
• ekspordikrediidiasutuse heakskiidetud tehingu kuupäev;
• Date of transaction approved by the ECA;
• eksportija või teenuseosutaja nimi;
• Name of exporter or provider of services;
• tehingu liik: kaupade või varustuse tarne; teadusuuringute tegemine või projekteerimine; ehitustööde tegemine; teenuste osutamine;
• Type of the transaction: supply of goods or equipment; performance of research or design; performance of works; provision of services;
• sekkuva panga nimi;
• Name of intervening bank;
• kohustatud isiku nimi;
• Name of debtor ;
• käendaja nimi;
• Name of guarantor;
•riikliku toetuse liik (OECD kokkuleppes kasutatud klassifikatsioon): 1) ekspordikrediidi tagatis või kindlustus (täiemahuline garantii); 2) Riiklik finantseerimistoetus:– a) otselaen / finantseerimine ja refinantseerimine või b) intressitoetus.
•Type of official support (OECD Arrangement's classification): 1) Export credit guarantee or insurance (pure cover); 2) Official financing support: (a) direct credit/financing and refinancing, or (b) interest rate support.
Esitatakse täiendav teave liidu arengukoostöö poliitikale vastavuse kohta.
Additional information shall be provided on the coherence with Union policies on development cooperation.
Euroopa Liidu toimimise lepingus annab liit arengukoostööle tugeva õigusliku aluse.
The Union provides a strong legal basis for development cooperation in the Treaty on the Functioning of the European Union.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõike 1 kohaselt võtab liit „arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”.
In accordance with Article 208(1) TFEU, the Union “shall take account of the objectives of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries.”
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõikele 2 täidavad liit ja liikmesriigid „neid kohustusi ning arvestavad neid eesmärke, mis nad on heaks kiitnud Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja teistes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides”.
The Union and the Member States , as laid down in Árticle 208(2) TFEU, “shall comply with the commitments and take account of the objectives they have approved in the context of the United Nations and other competent international organisations.”
Täiendav teave iga tehingu kohta sisaldab järgmist:
Additional information on each individual transaction shall include:
• Tehingute korral suure võlakoormusega vaestes riikides: ekspordikrediidiasutused teatavad IDA-riikidele projektide arvu ja väärtuse ning esitavad meetodid, mille abil kohaldatakse riigipõhist võla jätkusuutlikkuse raamistikku ja tagatakse kulutuste tegemine ainult produktiivsetel eesmärkidel.
• In the case of transactions in Heavily Indebted Poor Countries: ECAs shall report on the number and value of projects to IDA countries and provide the methodology for applying the country-specific debt sustainability framework and for ensuring that expenditure is for productive purposes only.
See teave sisaldab kliendi kinnitust, et lepinguga seoses ei tehtud ebaseaduslikke makseid.
This shall include a client's statement that no illegal payments related to a contract were made.
Ebaseaduslike maksete tegemise keelu rikkumisega peaks kaasnema riigi tasumiskohustuse tühistamine.
Any contravention of the ban on illegal payment should entail cancellation of the state's obligation to pay.
• Seotud abi krediidi korral: ekspordikrediidiasutused teatavad seotud abi krediidi kohaste projektide arvu ja väärtuse, kasutades OECD kokkuleppe klassifikatsiooni, ning esitavad aruande meetodite kohta, mille abil tagatakse kokkuleppest kinnipidamine;
• In the case of tied aid credits: ECAs shall report on the number and value of tied aid projects using the classification in the OECD Arrangement and on the methodology used to ensure compliance with the arrangements;
• Projektide rakendamise korral: ekspordikrediidiasutused esitavad teabe meetmete kohta, mida taotleja võtab, et järgida võõrustava riigi sotsiaal- ja keskkonnaalaseid ning inimõiguste valdkonnas kehtivaid õigusnorme ning rahvusvahelist head tava, sealhulgas ELi põhimõtteid ja standardeid, mis tulenevad liidu poliitikast ja õigusest.
• In the case of implementation of projects: ECAs shall provide information on the measures taken by the applicant to respect the applicable environmental, social and human rights legislation in the host country and international best practices, including EU principles and standards, as derived from EU policy and law.