natgillin/translations-raw huggingface dataset:
95. kutsub liikmesriike ja spordialaliite üles tegema koostööd noorte vaimse ja füüsilise tervise kaitsmisel kohaldatavatest õigusaktidest teavitamise, sportlaste tervisekindlustuse, miinimumstandardite kehtestamise ja heade tavade vahetamise abil;
Calls on the Member States and sports associations to cooperate in protecting the mental and physical health of young people by means of information regarding the applicable legislation, health insurance for sports people, the establishment of minimum standards and the exchange of best practices;
– kirjutades alla Euroopa hartale solidaarsuse kohta spordis, mis kohustab allakirjutanuid järgima häid tavasid välismaiste noorsportlaste avastamisel, värbamisel ja vastuvõtmisel;
- subscribing to a European charter for solidarity in sports, that commits subscribers to respect good practices concerning the discovery, recruitment and reception of young foreign sports players;
– luues solidaarsusfondi, mis rahastaks ennetusprogramme riikides, mida inimkaubandus mõjutab kõige enam;
- the creation of a Solidarity Fund that would finance prevention programmes in countries most affected by human trafficking;
– vaadates läbi FIFA eeskirjade artikli 19 mängijate seisundi ja üleviimise kohta seoses alaealiste kaitsega;
- reviewing Article 19 of the FIFA Regulations for the Status and Transfer of Players in relation to the protection of minors;
98. rõhutab sotsiaalse dialoogi tähtsust, mida komisjon edendab väärtusliku platvormina sotsiaalse konsulteerimise ja stabiilsete suhete edendamiseks tööandja ja töövõtja esindajate vahel ning õiguskindluse ja lepingulise stabiilsuse tagamiseks spordis; tervitab sellega seoses asjaolu, et EPFL ja FIFPro, kes tunnustavad üksteist vastastikku sotsiaalpartneritena, taotlesid komisjonilt ühiselt professionaalse jalgpalli sektoris ELi sotsiaaldialoogi komitee loomist, milles osalevad võrdsete partneritena UEFA ja klubid;
Underlines the importance of social dialogue promoted by the Commission as a valuable platform to promote social consultation and stable relations between employer and employee representatives and ensure legal certainty and contractual stability in sport; in this respect, welcomes the fact that the EPFL and FIFpro, mutually recognising each other as social partners, have jointly requested to the Commission the formal establishment of a EU social dialogue committee in the professional football sector, with the clubs and UEFA taking part as equal partners;
ELi spordi rahastamine
EU sport funding
A. Spordi ühiskondlik roll
A. The societal role of sport
Sport on märkimisväärne hüve ja sotsiaalne nähtus.
Sport constitutes an important social phenomenon and a public good.
Paljude spordiüritustel osalevate või neid jälgivate inimeste jaoks on sport isegi üks olulisemaid vaba aja sisustamise viise.
For many it is one of the most important forms of recreation, whether they take part in or watch sport.
Sport soodustab Euroopa Liidu kodanike aktiivset osalemist ühiskonnas ning aitab kaasa kodanikuaktiivsuse edendamisele.
Sport promotes the active contribution of European citizens to society and helps foster active citizenship.
Üldisemalt avaldab füüsilise tegevuse puudumine Euroopa kodanike tervisele negatiivset mõju, soodustades ülekaalulisust, rasvumist ja mitmeid kroonilisi haigusi, nagu südame-veresoonkonna haigused ja suhkurtõbi.
In general, lack of physical activity has an adverse effect on the health of European citizens, since it reinforces the occurrence of overweight, obesity and a number of chronic conditions such as cardio-vascular diseases and diabetes.
Lisaks koormab see liikmesriikide tervishoiu eelarvet ja nende majandust üldiselt.
These adverse consequences are a burden on the health budget and the general economy of Member States.
Euroopa poliitikal on mitmes valdkonnas märkimisväärne ja kasvav mõju spordile.
In a number of areas of sport European policies already have a considerable and growing impact.
Mõistagi peavad kõik komisjoni meetmete ettepanekud põhinema sotsiaalsel dialoogil erinevate asjaomaste osalistega.
To be sure, every action proposed by the Commission must be based on a social dialogue with the various stakeholders.
Praegu koondab olümpiamängud ellu äratanud Prantsuse paruni nime saanud tegevuskava „Pierre de Coubertin” ausa mängu, rahu ja rahvaste lepitamise nimel konkreetsete ühenduse tasandil võetavate meetmete ettepanekuid.
Today, practical proposals for further Community actions are centred around an action plan bearing the name of Pierre de Coubertin, the French baron who revived the Olympic Games in a spirit of fair play, peace and friendship between peoples.
Pierre de Coubertin on rõhutanud, et „sport on iga inimese pärand ning selle puudumist ei saa kunagi kompenseerida.”
'Sport is part of every man and woman's heritage and its absence can never be compensated for', said Pierre de Coubertin.
Kõnealune tegevuskava sisaldab 53 konkreetset meedet, mida komisjon kavatseb rakendada või toetada.
The Pierre de Coubertin action plan contains 53 actions, which will be implemented or supported by the Commission.
Euroopa kodanike osalus spordis
The participation of European citizens in sports activities
Kõigil Euroopa Liidu kodanikel peab olema spordile ligipääs, sõltumata nende soost, rassist, east, puudest, usust, veendumustest, seksuaalsest sättumusest, sotsiaalsest päritolust või rahalistest vahenditest.
All EU citizens must have access to sport, irrespective of gender, race, age, disability, religion and belief, sexual orientation and social or economic background.
Mittetulunduslike spordiklubide raames tehtava amatöörspordi tunnustamine soodustab kodanikuaktiivsust.
As regards amateur sport, its recognition on the basis of non-profit sport clubs encourages the participation of citizens in society.
Amatöörsporti arendatakse eelkõige koolides ja ülikoolides, kuid selle laienemine sõltub ka teatavatest spordiklubidest.
Amateur sports take place mainly at school and university, but also in sport clubs.
Seetõttu on amatöörspordil ka pedagoogiline väärtus.
This is why we attribute pedagogical value to amateur sport.
See on üks põhjustest, miks liikmesriigid peavad toetama spordile spetsialiseerunud akadeemilise asutusi, et võimaldada eriprogrammide väljatöötamist valdkonna teadusuuringutes ning edendada sporditeadusi.
Member States should therefore aim to finance university sports institutes in order to develop specialised programmes in the field of sports research and to make progress in sports science.
Seevastu ei tohi riik olla professionaalse spordi sponsor, vaid määrama kindlaks eeskirjad ja jälgima nende nõuetekohast rakendamist ja austamist.
In professional sport, on the other hand, the state should not act as a financial sponsor, but should rather establish the rules and ensure and monitor proper compliance with them.
Riik peab looma ka rahalised stiimulid ja vajalikud tingimused sporditööstuse arenguks, kuid peab seda tegema vaba turumajanduse raames.
The State should also establish incentives and create the right conditions for the full development of the 'industrial production of sport spectacles' within the framework of a free market economy.
Muu hulgas tuleb erilist tähelepanu pöörata elukutselistele sportlastele, kelle elu pole kaugeltki lihtne ning karjäär on lühike.
In addition, particular care should be given to professional sportsmen and -women whose lives are not easy and whose professional careers are relatively short.
Nende treeningukoormus on kurnav ja järgitavad programmid nõudlikud ning avaldavad sageli sportlaste tervisele negatiivset mõju.
We must bear in mind the exhausting training they have to undergo and their demanding schedule, which often is a burden on their health.
Vägivalla, rassismi ja ksenofoobia ennetamine ja nende vastu võitlemine spordiürituste ajal kuulub liikmesriikide pädevusse.
Member States are responsible for preventing and addressing violence, racism and xenophobia at sports events.
Seega oleks kõnealuse eesmärgi saavutamise oluliseks etapiks potentsiaalselt ohtlike fännidega seotud parimate tavade ja operatiivteabe vahetamine politseiteenistuste ja spordijuhtide vahel.
Exchanges of best practice and of operational information on risk-supporters among police services and sport authorities would be an important step in attaining this objective.
Euroopa tasandil tuleb dopinguvastases võitluses võtta meetmeid, mille eesmärk on tagada nii õigusaktidest kinni pidamine kui ka tervise ja ennetamise mõõde.
At European level, the fight against doping must take into account both a law-enforcement and a health and prevention dimension.
Dopinguvastases võitluses tuleb toetada komisjoni soovitust käsitleda illegaalsete dopinguainete kaubandust samal moel kui illegaalsete narkootiliste ainete kaubandust.
In the fight against doping we must support the Commission's recommendation that the trade in illicit doping substances should be treated in the same manner as trade in illicit drugs.
Lisaks peavad liikmesriigid tagama noorsportlaste parema teavitamise ja harimise dopinguainete, niisuguseid aineid sisaldavate retseptiravimite ja nende mõju kohta tervisele.
In addition, Member States must ensure that young sportsmen and -women are better informed and educated about doping substances, prescription medicines which may contain them and their health implications.
Lõpuks tuleb pöörata erilist tähelepanu naiste osale spordis.
Finally, special attention must be given to the role of women in sport.
Soolist võrdõiguslikkust tuleb rakendada kõigis spordiga seotud toimingutes, mis nõuab tähelepanu pööramist eriti immigrantidest naiste ja etniliste vähemuste hulka kuuluvate naiste sportimisvõimalustele, naiste juurdepääsule juhtivatele ametikohtadele spordis ja naissportlaste kajastamisele ajakirjanduses.
The gender dimension must be integrated in all sports-related activities, with a specific focus on access to sport for immigrant women and women from ethnic minorities, women's access to decision-making positions in sport and media coverage of women in sport.
Muu hulgas on soolisel võrdõiguslikkusel oluline roll puudega inimeste juurdepääsul sportimisvõimalustele.
Furthermore, women make a very important contribution in ensuring the access of persons with disabilities to all athletic activities.
Liikmesriigid peavad kaitsma haavatavaid rühmi, nagu puudega inimesed, ning lihtsustama nende ligipääsu spordile, luues asjaomased infrastruktuurid.
Vulnerable groups, such as persons with disabilities, should be protected and their access to sports activities facilitated by means of the creation of suitable infrastructures by Member States.
B. Spordi majanduslik mõõde
B. The economic dimension and sport
Spordisektor areneb kiiresti ja võib aidata kaasa majanduskasvu ja töökohtade loomise Lissaboni eesmärkide saavutamisele.
Sport is a fast-growing sector which can contribute to the Lisbon objectives on growth and job creation.
Austria eesistumise ajal 2006. aastal esitatud uuring näitas, et sport tekitas 2004. aastal 407 miljardi euro ulatuses lisandväärtust, st 3,7% liidu SKTst, ning andis tööd 15 miljonile inimesele ehk 5,4%le tööjõust.
According to a study presented during the Austrian Presidency in 2006, sport generated value-added of 407 billion euros in 2004, accounting for 3.7% of EU GDP and employment for 15 million people or 5.4% of the labour force.
Siiski tekitas spordi mõiste selge määratluse puudumine 27 liikmesriigis lünki rahalisest seisukohast.
However, the lack of a clear definition of the term sport in the 27 Member States has created an economic vacuum.
Liikmesriigid ei ole otsustanud, kas sport kuulub üldhuviteenuste hulka, mis oleks võimaldanud õigustada teatavaid majanduslikke eeliseid, näiteks maksusoodustusi.
For instance, Member States have not clearly defined the term sport, nor have they established whether or not it is a service of general interest so as to justify economic benefits, for example tax relief.
Järelikult võiks Euroopa statistilise meetodi arendamine spordi majandusliku mõju mõõtmiseks, mis oleks aluseks riiklikule statistikale, viia aja jooksul Euroopa spordi satelliitarvestuse loomiseni.
As a result, the development of a European statistical method for measuring the economic impact of sport as a basis for national statistical accounts for sport could lead in time to a European satellite account for sport.
Niisugune meetod aitaks avastada erinevad sektorid, millele sport avaldab majanduslikku mõju, nagu näiteks turism, ehitus ja tööhõive.
This might help us understand the various sectors on which sport has an economic impact, such as, for example, tourism, the construction industry and employment.
Spordiorganisatsioonide rahastamise puhul tuleb võtta arvesse, et neil on palju sissetulekuallikaid, nagu klubimaksud, piletimüük, reklaam ja sponsorlus, meediaõigused, tulu ümberjagamine spordiliitude sees, kaubandus, riiklik toetus jne.
Sport organisations have many sources of income, including club fees and ticket sales, advertising and sponsorship, media rights, re-distribution of income within the sport federations, merchandising, public support, etc.
Siiski on ka hasartmängud oluliseks sissetulekuallikaks, eelkõige amatöörspordi puhul.
However, gambling and lotteries are also an important source of revenue, mainly for amateur sport.
Lisaks on oluline säilitada riigi monopol kõnealuses valdkonnas, kui tahetakse tagada, et sport ja kultuur saavad rahastamisest kasu.
It is therefore important that the state monopoly be maintained in this sector in order to ensure the funding of sport and culture.
Üks teine majanduslik väljakutse, mida meil palutakse uurida, on seotud mittetulunduslike spordiorganisatsioonide ja nende organisatsioonide pakutavate teenuste põhijoontega.
Another economic challenge which we should evaluate concerns non-profit sport organisations and the principal characteristics of the services provided by such organisations.
Komisjon on võtnud kohustuseks määrata koos liikmesriikidega kindlaks nende organisatsioonide peamised probleemid, kuna spordiga tegeldakse üha rohkem pigem individuaalselt kui kollektiivselt organiseeritud struktuuris, millega väheneb vabatahtlikkuse alusel tehtav töö amatöörspordiklubides.
The Commission has undertaken, jointly with the Member States, to define the basic challenges facing non-profit support organisations, given that there is a growing tendency to practice sport individually, rather than collectively and in an organised structure, which is resulting in a declining volunteer base for amateur sport clubs.
C. Spordi korraldus
C. The organisation of sport
Euroopa spordialase poliitilise arutelu käigus omistatakse sageli suurt tähtsust niinimetatud „Euroopa spordi mudelile”.
The political debate on sport in Europe often attributes considerable importance to the so-called 'European Sport Model'.
Enamikule liikmesriikidele ühised majanduslikud ja ühiskondlikud arengud, nagu suurenev kommertsialiseerumine, riiklike kulutustega seotud probleemid, osaliste arvu suurenemine ja vabatahtlike töötajate arvu paigalpüsimine, on toonud kaasa uued väljakutsed Euroopa spordi korraldusele.
Economic and social developments that are common to the majority of the Member States (increasing commercialism, challenges to public spending, increasing numbers of participants and stagnation in the number of voluntary workers) have resulted in new challenges for the organisation of sport in Europe.
Euroopa spordi eripära võib uurida kahest vaatenurgast lähtudes: a) sporditegevuse eripära ja selle suhtes kohaldatavad eeskirjad ning b) spordistruktuuri eripära (spordiorganisatsioonide sõltumatus ja mitmekesisus, spordi korraldus riiklikul alusel, põhimõte, et iga spordiala kohta on ainult üks liit jne)
The specificity of European sport can be approached through two prisms: (a) the specificity of sporting activities and of sporting rules; and (b) the specificity of the sport structure, including notably the autonomy and diversity of sport organisations, the organisation of sport on a national basis and the principle of a single federation per sport, etc.
Spordi ja võistluste korraldamine riiklikul tasandil on osa Euroopa spordi ajaloolisest ja kultuurilisest taustast ning vastab Euroopa kodanike soovidele.
The organisation of sport and of competitions on a national basis is part of the historical and cultural background of the European approach to sport, and corresponds to the wishes of European citizens.
Rahvusmeeskondadel on esmatähtis roll nii identiteedi seisukohast kui ka selleks, et tagada ühtekuuluvus kohaliku tasandi spordiga.
In particular, national teams play an essential role not only in terms of identity, but also to secure solidarity with grassroots sport.
Tulenevalt spordi korralduse olemusest on Euroopa spordistruktuurid üldreeglina vähem välja arendatud kui riiklikud ja rahvusvahelised struktuurid ning Euroopa sporti korraldatakse mandrilise struktuuri alusel ja mitte EL 27 tasandil.
Due to the very nature of organised sport, European sport structures are, as a rule, less well developed than sport structures at national and international levels.
Lisaks tunnustab Euroopa Liit spordiorganisatsioonide ja esindusstruktuuride (nt liigad) sõltumatust.
Moreover, European sport is generally organised according to continental structures, and not at EU-27 level.
Siiski peavad Euroopa tasandil kehtima minimaalsed eeskirjad, kui soovitakse tagada niisuguste organisatsioonide parem ja tõhusam koordineerimine.
However, there must be minimum regulation at European level to ensure better and more effective coordination.
Komisjon kinnitas oma nõusolekut mõningate proportsionaalsete vaba liikumise põhimõtte piirangutega, eelkõige seoses a) õigusega valida rahvusmeeskondade võistluseks oma riigi sportlasi, b) vajadusega piirata võistlustel kolmandate riikide osalejate arvu ning c) tähtaegade kehtestamisega mängijate üleminekuks meeskonnaspordialadel.
The Commission has stated its acceptance of limited and proportionate restrictions to the principle of free movement in particular as regards (a) the right to select national athletes for national team competitions; (b) the need to limit the number of participants from third countries in a competition; (c) the setting of deadlines for transfers of players in team sports.
Tõelise Euroopa tasandi mängijate ja sportlaste turu arendamise ja palgatasemete tõusuga teatavatel spordialadel on suurenenud mängijate esindajate tegevus, kelle teenuseid kasutatakse ka lepingute üle läbirääkimiste pidamisel ja nende allkirjastamisel.
The development of a truly European market for players and the rise in the level of players’ salaries in some sports has resulted in an increase in the activities of players’ agents whose services are used to negotiate and sign contracts.
Siiski on spordi tugeva rahvusvahelise iseloomu tõttu korruptsioonil kõnealuses valdkonnas piiriüleseid aspekte ning Euroopa mõõtmetega korruptsiooniprobleemidega tuleb tegelda ühenduse tasandil.
However, the high degree of internationalisation of this specific sector has given corruption in sport a cross-border dimension, and problems of corruption with a European dimension need to be tackled at European level.
Parlament soovitab liikmesriikidel leppida kokku ühises tegevuses meediaõiguste loovutamise valdkonnas, et vältida olukorda, kus sellest saavad kasumit üksnes suured klubid, ning tunnustab tulude õiglase jaotamise tähtsust klubide, sealhulgas ka kõige väiksemate vahel, ning professionaalse ja harrastusspordi vahel.
The European Parliament recommends that Member States adopt a common practice as regards the sale of media rights so as to ensure that big clubs are not the only ones to benefit and recognises the importance of an equitable redistribution of income between sport clubs, including the smallest ones, and between professional and amateur sport.
Muu hulgas võib õiguste kollektiivne müük olla oluline tulude ümberjaotamiseks ja seega saab seda kasutada suurema solidaarsuse saavutamiseks spordis.
Furthermore, collective selling can be important for the redistribution of income and can thus be a tool for achieving greater solidarity within sports.
komisjoni valge raamat spordi kohta
on the Commission White Paper on Sport
2. toetab komisjoni ettepanekuid seoses spordi majandusliku mõõtmega; juhib seoses sellega tähelepanu ka spordi märkimisväärsele tähtsusele sotsiaalses ja ühiskondlikus sfääris; märgib, et äriline edukus ja sportlikkus on omavahel kooskõlas ja toetavad teineteist; tunnistab seost spordi majandusliku väärtuse ja intellektuaalomandi õiguste litsentsimise ja kaitse vahel;
Supports the Commission’s proposals concerning the economic dimension of sport; points also in this connection to the considerable importance of sport in social and societal terms; notes that commercial success and sportsmanship are compatible and mutually beneficial; acknowledges the link between the economic value of sport and the licensing and protection of intellectual property rights;
12. märgib, et ELi institutsioonidel puudub asutamislepingu sätete rakendamisel juriidiline kohustus tunnustada spordi eripära ja et selle tulemusena jääb eripärasuse mõiste kohtute varieeruvate otsuste määratleda;
Notes that the EU institutions have no legal obligation to recognise the specificity of sport when they apply the provisions of the Treaty, and that, as a consequence, the very notion of specificity remains vulnerable to the fluctuating decisions of the courts;
14. tervitab komisjoni kavatsust säilitada olemasolevad käibemaksu vähendamise võimalused ja palub komisjonil julgustada liikmesriike pakkuma spordile täiendavaid rahalisi stiimuleid;
Welcomes Commission’s intention to maintain the existing possibilities for VAT reduction and calls on the Commission to encourage Member States to provide further financial incentives for sport;
Kohtuasi C-519/04P, Meca Medina ja Majcen v komisjon, EKL 2006, I-6991. , on tõsiselt kahjustanud spordieeskirjade staatust, mille eesmärk on tagada aus mäng ja avatud konkurents;
Case C-519/04 P, Meca-Medina and Majcen v. Commission, [2006] ECR I-6991. , have seriously undermined the status of sporting rules that are designed to ensure fair play and open competition;
18. rõhutab koolide kehalise tegevuse rahastamise tähtsust, mis on määrava tähtsusega noorimate laste vaimse ja kehalise arengu seisukohalt ning samuti peamiseks tervishoiu võimaluseks noortele ja vanematele;
Emphasises the importance of funding physical activity in schools, which is fundamental to the psychological and physical growth of the youngest children, as well as being a major healthcare instrument for the young and less young;
Valge raamat spordi kohta
on White Paper on sport
- võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust)
- having regard to Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin
- võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel
- having regard to Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation
- võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2006. aasta deklaratsiooni rassismivastase võitluse kohta jalgpallis
- having regard to its declaration of 14 March 2006 on tackling racism in football
ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 143. ,
OJ C 291 E, 30.11.2006, p.
B. arvestades, et puudega sportlased ei tohi puudeta sportlastega võrreldes kannatada diskrimineerimise all seoses sotsiaalsete õigustega liikmesriikide õigussüsteemide raames,
B. whereas disabled sportspeople must not suffer discrimination compared to their able-bodied counterparts as regards social entitlements under the Member States' legal systems,
6. palub komisjonil alustada viivitamatult dialoogi spordiorganisatsioonidega, mille eesmärk on saavutada toimiv kokkulepe noorsportlaste koolituse ja koduklubide kasvandike tööhõive parandamise osas;
Calls on the Commission to launch, without delay, a dialogue with sports organisations aimed at reaching a viable agreement on improving the training of young people in sport and the employment of home-grown players;