natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Päev enne seda, kui natsid 70 aasta eest Sudeedimaa okupeerisid, naasis peaminister Chamberlain pärast kohtumist Hitleriga Ühendkuningriiki ja lehvitas Müncheni lepinguga: ma usun, et see tähendab rahu meie ajastuks.
The day before the Nazi occupied Sudeten Land 70 years ago, Prime Minister Chamberlain came back to the United Kingdom after having met Hitler and was waving the Munich Agreement: 'I believe it's peace for our time'.
Soovunelmad võivad olla surmavad.
Wishful thinking can be deadly.
Me peaksime oma julgeolekut puudutavatest kesksetest küsimustest mõeldes ja eriti nende jaoks suuniseid koostades olema ettenägelikud ja piisavalt sõltumatud, et isiklikest huvidest kõrgemal olla.
When thinking about crucial questions about our security, and especially when drafting guidelines for them, we should be visionaries and independent enough to break free from vested interests.
Kahekümne esimese sajandi künnisel seisab maailm silmitsi paljude julgeolekualaste väljakutsetega, nii uute kui vanadega, mis ähvardavad paljude inimeste elu ja põhjustavad suuri inimkannatusi.
At the eve of the twenty first century, the world faces many security challenges, old and new, who threaten the lives of many people and cause much human suffering.
Euroopa Liidul on ainulaadne võimalus ja kohustus aidata kaasa stabiilsusele maailmas.
The European Union has a unique potential and duty to contribute to world stability.
Viimasel aastakümnel on Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) arendamise kaudu omandanud ulatusliku valiku tsiviil- ja sõjaväelisi vahendeid selle eesmärgi täitmiseks ning on nüüd hakanud läbi viima missioone paljudes erinevates maailmaosades.
In the last decade, through the development of the ESDP, the EU has acquired a substantial array of civilian and military tools to fulfil this aim and has now started to conduct missions in many different parts of the world.
Kuigi EL on näidanud, et ta on EJKP missioonide arendamise kaudu globaalne tegutseja, on need suuresti tsiviilmissioonid, mis keskenduvad konfliktide ennetamisele ja konfliktijärgsele tööle.
While the EU has demonstrated to be a global player through the development of ESDP missions, these are largely civilian in nature, concentrating on conflict prevention and post-conflict management.
Sellel põhjusel on ELi ja NATO koostöö ning sünergia keskse tähtsusega ühise rahvusvahelisel tasandil rahu ja stabiilsuse edendamise eesmärgi saavutamiseks.
This is why EU-NATO cooperation and synergy are essential to pursue the common goal of promoting peace and stability in the international area.
Tasub meelde tuletada, et kuna 94 % ELi rahvastikust on NATO liikmed ja enamik ELi liikmesriike on NATO liikmed, on see organisatsioon peamiseks raamiks Euroopa kollektiivsele kaitsele.
It is worth reminding that 94 percent of the EU population being a member of NATO and that a majority of EU member-states being members of NATO, the Alliance remains the principal framework for collective defence in Europe.
Seega on ELi ja NATO vahelistes suhetes vastastikusele täiendamisele veel palju ruumi.
There is thus necessarily much room for complementarity in the relationship between the EU and NATO.
Seda täiendamist segavad aga tihti nii tehnilised kui poliitilised takistused.
A complementarity which is, however, often undermined by both technical and political obstacles.
Käesoleva raporti eesmärk on seetõttu pakkuda tulevikku vaatavaid lahendusi taaselustatud ELi ja NATO suhtele, mis suudaksid tõhusalt lahendada praegused julgeolekualased väljakutsed.
The aim of this report is thus to propose forward looking solutions for a revived EU-NATO relationship that would be able to effectively tackle current security challenges.
Esimene lahendamist vajav probleem on ELi piirangud seoses kriisiohjamismissioonide korraldamisega.
The first problem to be addressed is the limitations of the EU in terms of setting up a crisis management mission.
ELil puudub praegu püsiv kavandamis- ja juhtimisstruktuur.
Currently, the EU is lacking a permanent planning and command structure (OHQ).
ELil on kolm varianti kriisiohjamismissioonide peakorteri valimiseks.
There are three options for the EU to choose an operational headquarters for its crisis management missions.
Esimene on valida viie riikliku peakorteri vahel, millele ELil on juurdepääs, mis tähendab arvestatavaid viivitusi ja tõhususe langust ELi võimes hädaolukordadele reageerida.
The first is to choose amongst the five national headquarters made available for the EU which implies considerable delay and losses in efficiency in the EU's ability to react to an emergency situation.
Teine võimalus on kasutada Berliin Pluss kokkuleppe kohast SHAPE’i, millega nähakse ette ELi ja NATO läbirääkimised ja sihtotstarbelise käsuliini loomine (Althea operatsiooni puhul kestsid ELi ja NATO vahelised läbirääkimised üle 8 kuu).
The second is to use SHAPE under the Berlin plus arrangements, which implies an EU-NATO negotiation and the organization of an ad hoc chain of command (in the case of operation Althea, EU-NATO negotiations took over 8 months).
See variant muudaks võimalikuks kiire reageerimise.
This option thus makes rapid reaction impossible.
Lõpuks oleks kolmandaks variandiks kasutada ELi operatsioonide keskust Brüsselis, kuid seda ainult tingimusel, et kaks ülejäänut ei ole toimimiseks valmis.
Finally the third is to use the EU Operational Centre in Brussels but only on the condition that the two others are not available for the operation.
ELi operatsioonide keskus ei ole püsiv struktuur.
The EU Operational Centre is not a permanent structure.
Selle saab käivitada 5 päeva jooksul ja see saavutab 20 päeva jooksul täisvõimsuse kuni 2000 sõduriga operatsioonide tarbeks.
It can be activated within 5 days achieving full capability within 20 days for operations up to 2000 soldiers.
Probleem seisneb selles, et operatsioonide keskuse käivitamise protsess nõuab Euroopa Liidu sõjalise staabi (ELSS) töötamist, olles seega mitte kättesaadav sellise olulise personalitöö jaoks nagu kriisidele reageerimisega seotud strateegiline planeerimine, sõjalis-strateegilised alternatiivsed plaanid jms.
The problem is that the process of activating the Operational Centre requires the work of the EUMS which is therefore unavailable for important staff work such as crisis response strategic planning, military strategic contingency planning etc.
Need puudujäägid mõjutavad ja piiravad tõsiselt ELi operatsioonide tõhusust ja usaldusväärsust.
These shortcomings seriously affect and limit the effectiveness and the credibility of EU operations.
Selleks et hüvitada praegused piirangud, mida erinevad ELi käsutused olevad kriisiolukorrale reageerimise variandid seoses operatsioonide juhtimisega pakuvad, soovitatakse käesolevas raportis ELi operatsioonide peakorteri loomist.
In order to remedy to the present limitations provided by the different options that the EU has at its disposal to respond to a crisis situation in terms of operational command, this report suggests the creation of an EU operation headquarters.
Tõhususe ja koordineerimise maksimeerimiseks peaks see peakorter asuma Brüsselis ja alluma nõukogu peasekretärile/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale.
In view of maximising the effectiveness and coordination, this headquarter should be based in Brussels, under the authority of the Secretary General of the Council/High Representative of the Common Foreign and Security Policy.
See võimaldab poliitiliste valikuvõimaluste ja otsustega kaasnevate sõjaliste mõjude tõhusat tõlgendamist ja edastamist poliitilistele juhtidele.
This will allow for effective translation and communication of military implications of political options and decisions to political leaders.
Samas tuleks rõhutada, et kuigi NATO peakorter on eelkõige sõjaliseks planeerimiseks, keskendub EL peamiselt tsiviil- ja tsiviil-sõjalistele ühisoperatsioonidele.
But it should be stressed that, whereas the NATO Headquarters are primarily for military planning, the focus of the EU lies mainly in the civilian and joint civilian-military operations.
EL on ainus ülemaailmne organ, kes suudab selles valdkonnas edukalt operatsioone läbi viia.
The EU is the only global actor able to conduct successful operations in this domain.
Teiseks mõjutab sõjalise võimsuse ebatõhus kasutamine nii EJKP operatsioonide kui NATO toimimist.
Secondly, the inefficient use of military capabilities is something that affects the functioning of both the ESDP operations and NATO.
27 liikmesriiki kulutavad kaitseotstarbeks ühtekokku 200 miljardit eurot, kuid hoolimata sellistest sõjalistest ressurssidest ei ole eurooplastel kaugeltki piisavalt vajalike oskustega sõdureid.
The 27 member-states collectively spend EUR 200 billion on defence but despite such military resources, Europeans do not have nearly enough soldiers with the necessary skills.
Liikmesriikide relvajõudude personal küünib 2 miljonini, kuid EL suudab vaevu ümber paigutada ja üleval pidada 60 000 sõdurit üle maailma.
The member-states have close to 2 million personnel in their armed forces, but the EU can barely deploy and sustain 60,000 soldiers around the globe.
Sellepärast on keskse tähtsusega ja tõepoolest eeltingimuseks, et liikmesriigid kasutaksid tõhusa ELi ja NATO koostöö jaoks paremini ära oma sõjalisi ressursse.
It is therefore essential and indeed a precondition that for effective EU-NATO cooperation, member-states make a better use of their military assets.
Samuti on kurb tõsiasi, et Euroopa NATO liikmed ei kanna oma õiglast osa kohustustest, seda nii kulutuste kui inimressursi valdkonnas.
It is also a sad fact that European NATO members do not bear fair share of the burden, neither in terms of expenditure nor human resources.
Raportis kutsutakse üles seda muutma: Ameerika Ühendriigid ei peaks olema sõjalise liidu arveid tasuvaks osapooleks.
The report calls for a change to this: the U.S. should not be the paying partner of the Alliance.
Kolmandaks on NATO ja ELi liikmete vahelised teatavad tüliküsimused, näiteks Küprose osalemisega ELi ja NATO kohtumistel seonduv ning Türgi koostööga ELi ja NATO operatsioonidel seonduv, loonud ulatuslikud takistused tõhusale koostööle sõjalise liidu ja ELi vahel.
Thirdly, certain disputes between NATO and EU members, such as the one related to the participation of Cyprus in EU-NATO meetings and the cooperation of Turkey in EU-NATO operations, have constituted major obstacles to an effective cooperation between the Alliance and the EU.
Kahe organisatsiooni vahelisele ühtekuuluvusele tuleks kasuks ühine püüdlus kutsuda kõik ELi liikmesriigid ELi ja NATO ühiskohtumistele.
The compatibility between the two organisations would benefit from a common commitment to have all EU member-states present at EU-NATO joint meetings.
Sama oluline on see, et NATO liitlastele, kes on ELi kandidaatriigid, antaks vähemalt Euroopa Kaitseagentuuri assotsieerunud liikme staatus.
As important is that NATO Allies that are candidate for EU accession should be given at least the status of Associate Members of the European Defence Agency.
Nad tuleks ühtlasi sügavamalt kaasata EJKP struktuuridesse.
They should also be incorporated more profoundly into ESDP structures.
Tõhus koostöö ELi ja NATO vahel on võimalik saavutada ainult NATO ja ELi liikmesriikide vaheliste pingete kõrvaldamise abil.
Only by eradicating the tensions between NATO and EU member-states will it be possible to achieve effective cooperation between the EU and NATO.
Lõpetuseks on ELi ja NATO suhete tulevikku kaaludes võimatu eirata Venemaa rolli.
Finally, it is impossible to ignore the role of Russia when considering the future of EU-NATO relations.
Hiljutine kriis Gruusias paljastas kahjuks Venemaa valmisoleku ajada agressiivset ja destabiliseerivat välispoliitikat.
The recent crisis in Georgia unfortunately revealed Russia's readiness to pursue an aggressive and destabilizing foreign policy.
Nende sündmuste ja Venemaa ettepaneku taustal uue julgeolekupakti kohta peaks EL selgelt välja ütlema, et kuigi on äärmiselt soovitav, et dialoog Venemaaga Euroopa julgeoleku teemal jääks avatuks, ei kiida ta heaks mis tahes plaane, millega püütakse ühepoolsete julgeolekuhuvide nimel hiilida kõrvale või seada kahtluse alla Euroopa olemasolev julgeolekustruktuur, mis rajaneb demokraatlike vabaduste kaitsmisel Atlandi-ülese liidu poolt.
In the light of these events and of Russia's proposal for a new "security pact", the EU should make it clear that whilst it is highly desirable that the dialogue with Russia over Europe's security remains open, it will not accept any plan that attempts, in order to pursue unilateral security interests, to bypass or question the existing security architecture of Europe, based on the protection of democratic freedoms by the transatlantic alliance.
Mõnda käesolevas raportis esitatud ideed ei rakendata võib-olla lähitulevikus, kuid me peaksime püüdma vaadata eelseisvatest valimistest kaugemale, kuhu me läheme.
Some of the ideas of this report may not be implemented in the near future but we should try to see beyond the next elections as to where we are going.
Oleks enesepetmine uskuda, et inimloomus on viimaste aastatuhandetega paremaks muutunud.
It would be self-deceiving to believe that human nature has changed for the better over the last thousands of years.
Inimesed tahavad endiselt oma naabrite üle valitseda nii üksiksiku tasandil kui kollektiivselt ja tihti katastroofiliste tagajärgedega üldiste huvide osas.
Man still wants to exercise power over his neighbour both on an individual and collective level, often with disastrous results for the common good.
Ainult küpsed demokraatiad võivad proovida seda inimkonna kalduvust ohjes hoida ja suunata meie isekad püüdlused ühiste huvide saavutamisse.
Only fully fledged democracies can attempt to contain this human tendency and channel our selfish efforts to serve the common good.
Isegi kõige arenenumad demokraatiad ei küüni kaugeltki ideaalse ühiskonna tasemele, kuid ainus viis meie demokraatiate puudujääkide hüvitamiseks on suurem demokraatia!
Even the most advanced democracies fall far short of an ideal society but the only remedy for the shortcomings of our democracies is to have more democracy!
EL kujutab endast ennenägematut edu inimkonna ajaloos, kus inimesed püüavad välismaalases näha teist ainukordset inimest, partnerit konkurendi asemel.
The EU is an unprecedented success in the history of mankind in which people try to see in the 'foreigner' another unique human being, a partner instead of a competitor.
Me loome tasapisi ülemaailmse inimeste meeskonna, nn piirideta maailma.
We are slowly forming a worldwide human team, " une terre sans frontières ".
EL peab edasi liikuma, sest maailm meie ümber muutub kiiremini kui meie, poliitikud, sellele reageerida jõuame.
The EU needs to move on because the world around us changes faster than we politicians are able to react to it.
Meie aeglus põhjustab asjatuid inimkannatusi, kuid me tajume valu vaid siis, kui see meid isiklikult puudutab.
Our slowness results into unnecessary human suffering but we only grasp the pain when it touches us personally.
Me peame kaugeid hääli kuulma ja tegutsema.
We need to hear distant cries and react.
See on meie moraalne kohus ja pikaajaline huvi.
It is our moral duty and in our long term interest.
Kas me ei sooviks, et keegi meile appi tuleb, kui me appi hüüame?
Wouldn't we want someone to come to our rescue when we are crying?
Me peaksime olema järsult ausad ja oma valusast ajaloost õppima.
We should be brutally honest and learn from our painful history.
EL ei jaga tänu oma mosaiigisarnasele olemusele maailma kaheks, nagu teevad muud suurvõimud, ning see annab ELile ainulaadse rahu kehtestamise võimaluse.
The EU, thanks to its mosaic nature, does not divide the world in half as the other great powers, and this gives the EU a unique opportunity for peace building.
Selle ülesande saavutamiseks on keskse tähtsusega vahekohtuniku ja arsti oskused, kuid ilma sõjalise mõõtmeta on EL nagu haukuv koer ilma hammasteta.
To accomplish this mission, the skills of a referee and a medical doctor are vital, but without a military dimension the EU is like a barking dog without teeth.
Kui me järgime inimkannatuste leevendamise loogikat, peaks inimkonnal ühel päeval olema siduv käitumiskoodeks, mida jõustab maailmaarmee.
If we follow the logic of alleviating human suffering , mankind should one day have a binding code of conduct which would be enforced by a world army.
Me ei taha rohkem Rwandasid!
We do not want more Rwandas!
Teatud laadi teisenenud sinibarettide armee täiesti muutunud ÜRO egiidi all.
A kind of transformed 'blue helmet' force, under the auspice of a totally overhauled UN.
See oleks ainsaks väeks, kelle käsutuses on tuumarelvad.
This would be the only force to have nuclear weapons at its disposal.
Teise maailmasõja lõppedes ei oleks keegi osanud ennustada, kui kaugele me Euroopas täna liikunud oleme.
At the end of World War II nobody could have predicted how far we, in Europe, would have progressed today.
Sama käib tuleviku kohta.
The same applies to the future.
Me peaksime olema kindlad oma võimekuses takistusi ületada, millest suurim on meie lühinägelikkus.
We should be confident in our capacity to overcome obstacles, the biggest of which is our short-sightedness.
Ainus vastus ülemaailmsetele probleemidele on ülemaailmne juhtimine, kuid maailmaarmee ei saa teoks minu volituste kehtimise ajal...
The only answer to global problems is global governance but a world army will not happen during my mandates...
Meie ees olev tee on väga pikk, karm ja tihti ülesmäge minev, kuid see on teisejärguline; ainus asi, mis loeb, on see, et me liigume õiges suunas.
The road ahead of us is very long, rough and will often be an uphill struggle, but that is secondary; the only thing that matters is that we are going in the right direction.
Me peame tõusma kõrgemale päevapoliitilistest lahingutest ja oma esiisadelt inspiratsiooni ammutama.
We have to raise ourselves above daily political battles and draw inspiration from our forefathers.
Samal ajal, kui 1943. aastal möllas sõda, esitas M. Jean Monnet radikaalse ja samas mitterealistliku üleskutse Euroopa ühtsusele.
Whilst the war was raging in 1943, M. Jean Monnet made a radical, and at that time unrealistic, call for European Unity.
Ta oli siiralt veendunud, et – nagu ütles kord Lamartine – utoopia ei ole midagi muud kui enneaegne tõde.
He had the sincerely held conviction that, as Lamartine once said, "Utopia is nothing less than a premature truth".
Kui me tahame olla juhid, peame selles vaimus jätkama.
If we are to be leaders, we have to continue in that spirit.
Hoolimata Euroopa Liidu ja üha agressiivsemalt käituva NATO vahelise tiheda koostöö vaieldamatust pooldamisest mõistame eriliselt hukka asjaolu, et raportis:
Despite being uncritically in favour of a close cooperation between the European Union and an ever more aggressively behaving NATO, we especially condemn that the report is:
· propageeritakse NATO ja ELi vahelise koostöö tõhustamist niisuguste Berliin Pluss kokkulepete täiustamise teel, mis võimaldavad ELil kaasata NATO vahendeid ja võimeid, et kahel organisatsioonil oleks võimalik sekkuda kriisidesse sõjaliste vahenditega;
· advocating for increased NATO-EU cooperation by improving the Berlin plus arrangements which allow the EU to have recourse to NATO assets and capabilities, in order to allow the two organisations to intervene in crises with military means;
· propageeritakse ELi ja NATO vahelisi püsivaid koostööstruktuure;
· advocating permanent structures of cooperation between the EU and NATO;
· nõutakse ELi olemasolevate sõjaliste võimete edasist arendamist ning nõutakse tungivalt, et ELi liikmesriigid suurendaksid kaitseinvesteeringuid;
· calling for the EU's existing military capacities to be further developed and urging EU Member States for more investment in defence;
· tuntakse heameelt Gruusiale ja Ukrainale NATOga liitumise tegevuskava andmise üle (nagu oli esitatud raporti projektis);
· welcoming to grant Georgia and Ukraine the NATO Membership Action Plan (as in the draft was written);
· toetatakse ELi operatsioonide alalise peakorteri loomist;
· supporting the establishment of a permanent EU Operational Headquarters;
· propageeritakse tsiviil- ja sõjaliste võimete tahtlikku segamist ja hägustamist;
· advocating the deliberate mixing and blurring civil and military capacities;
· esitatakse, et sõjalise julgeoleku tagavad praegu viimasel võimalusel strateegilised tuumajõud ja et see peaks ka tulevikus nii jääma;
· stating that the strategic nuclear forces are and should remain the ultimate guarantor of military security;
· toetatakse nn humanitaarsekkumisi,
· endorsing so called humanitarian interventions;
ning nõuame:
we demand:
· tsiviilset ELi;
· a civilian EU;
· NATO ja ELi ranget eraldamist;
· the strict separation of NATO and the EU;
· tuumarelvade kaotamist;
· the abolishment of nuclear weapons;
· sõjalisteks kulutusteks ettenähtud vahendite tsiviilotstarbelist kasutamist;
· military expenditure to be used instead for civilian purposes.
· NATO kaotamist!
· abolish NATO!
Vaimne tervis
on Mental Health
– võttes arvesse ELi kõrgetasemelist konverentsi „Üheskoos vaimse tervise ja heaolu nimel”, mis toimus 12.–13. juunil 2008. aastal Brüsselis ja millel pandi alus vaimse tervise ja heaolu Euroopa paktile;
- having regard to the EU high level conference 'Together for Mental Health and Well-Being' held in Brussels on 12-13 June 2008, which established the 'European Pact for Mental Health and Well-Being',
– võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Elanikkonna vaimse tervise parandamine – Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia väljatöötamine” ( KOM(2005)0484 );
- having regard to the Commission's Green Paper on 'Improving the mental health of the population - Towards a strategy on mental health for the European Union', ( COM(2005)0484 ),
ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 148. ;
OJ C 305 Ε, 14.12.2006, p..148. ,
– võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa ministrite konverentsi 15. jaanuari 2005. aasta deklaratsiooni vaimse tervisega seotud väljakutsetele lahenduste leidmise kohta;
- having regard to the declaration of the European Ministerial Conference of the World Health Organisation (WHO) of 15 January 2005 on facing the challenges of mental health in Europe and building solutions,
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.–20. juuni 2008. aasta kohtumise järeldusi, milles rõhutatakse, kui oluline on vähendada liikmesriikide vahel ja liikmesriikides erinevusi tervise ja oodatava eluea osas, ning tõstetakse esile ennetusmeetmete tähtsust olulisemate krooniliste mittenakkuslike haiguste puhul;
- having regard to the conclusions of the European Council of 19-20 June 2008, which underlined the importance of closing the gap in health and in life expectancy between and within Member States and stressed the importance of prevention activities in the field of major chronic non-communicable diseases,
– võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2007–2012
- having regard to its resolution of 15 January 2008 on the Community strategy 2007-2012 on health and safety at work
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0009 . ;
Text adopted, P6_TA(2008)0009
– võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni;
- having regard to the United Nations (UN) Convention on the Rights of Persons with Disabilities,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2, 13 ja 152;
- having regard to Articles 2, 13 and 152 of the EC Treaty,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;
- having regard to the Charter of Fundamental Rights of the Union,
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ( A6‑0034/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0034/2009 ),