natgillin/translations-raw huggingface dataset:
45. võtab teadmiseks mõnedes liikmesriikides tekkinud arutelu direktiivi kohaldamisalast välja jäetud teenuste üle; võtab teadmiseks, et enamikul liikmesriikidel ei tekkinud teenuste direktiivi rakendamisel suuremaid kohaldamisalaga seotud probleeme; tuletab meelde, et need teenused on direktiivist välja jäetud nende eripära tõttu ning teatavatel juhtudel võivad need nõuda liidu valdkondlikku õigusraamistikku; võtab teadmiseks, et komisjoni teatises „Ühtse turu akt” on kirjas kohustus esitada 2011. aastal üldhuviteenuseid käsitlevate meetmete pakett;
Notes the discussions in some Member States on the services excluded from the scope of the Directive; notes that the majority of Member States did not encounter significant problems during the implementation of the Services Directive with regard to its scope; points out that such services were excluded because of their specific nature and that, in some cases, they may require a sectoral Community legislative framework; notes that the Commission communication entitled ‘Towards a Single Market Act’ includes a commitment to bring forward, in 2011, a set of measures relating to services of general interest;
47. nõuab, et direktiivi rakendamisel võetaks rohkem arvesse kohaliku omavalitsuse põhimõtet ning et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul võimalikult välditaks kohaliku tasandi otsustajatele bürokraatliku halduskoormuse ja piirangute põhjustamist.
Calls for greater account to be taken of the basic principle of local self-government when implementing the Directive, and for bureaucratic administrative burdens and restrictions on local-level decision-making powers with regard to services of general economic interest to be avoided insofar as possible;
28. detsembril 2006 jõustus Euroopa teenuste direktiiv (2006/123/EÜ).
On 28 December 2006 the European Services Directive (2006/123/EC) took effect.
Teenuste direktiivi eesmärk on avada turg Euroopa Liidu teenusepakkujatele, kaotada protektsionistlikud piirangud teenuste osutamisel liikmesriikides ning täita ühisturu aluseks oleva vaba liikumise põhimõte: lühidalt öelduna peavad Euroopa teenusepakkujad saama pakkuda oma tööd ilma bürokraatlike takistusteta kogu ELis.
Its aim is to open up the market for service providers in the European Union, phase out the Member States’ protectionist barriers on the exercise of service activities and fulfil the principle of freedom of movement, the basis for the common market: in other words, to ensure that European service providers are able to work without bureaucratic hindrance anywhere in the EU.
Aeg-ajalt väidetakse ekslikult, nagu direktiiv dereguleeriks ja liberaliseeriks teenuste sektorit.
It is repeatedly, though wrongly, argued that the Directive will deregulate or liberalise the services sector.
Nii see pole.
This is not so.
Teenuste direktiivi eesmärk on kujundada juurdepääs liikmesriikide turgudele selliselt, et saaks kaotada meelevaldsed takistused või säilitada liikmesriikides asjakohased ja mittediskrimineerivad reeglid.
The purpose of the Directive is to influence access to the markets in such a way that arbitrary barriers are phased out and any rules that are maintained in the Member States are appropriate and non-discriminatory.
Euroopa Liidu ja liikmesriikide saavutusi saab seega säilitada.
European and national achievements have thus been preserved.
Sotsiaalse dumpingu teenäitajana kritiseeritud päritolumaa põhimõte, mille kohaselt pidid teenusepakkujad muus ELi riigis tegutsemisel järgima üksnes oma päritolumaa eeskirju, kaotati ja asendati sihtriigi põhimõttega.
The ‘country of origin’ principle, by which service providers active in other EU Member States were to be subject solely to the rules of their home country, which was criticised as paving the way for social dumping, was discarded and replaced with the ‘destination country’ principle.
Direktiiv võimaldab riikidel kohaldada nüüd töötingimuste eeskirju, sh üldkehtivate kollektiivlepingutega seotud tingimusi.
The Directive now allows countries to apply their own rules on employment conditions, including those that are determined by generally binding collective pay agreements.
Märkida tuleb, et Euroopa Parlament on saanud direktiivi loomise mootoriks ning erakordne on, et nõukogu on suurema osa Euroopa Parlamendi ettepanekutega nõustunud.
It should be borne in mind that the European Parliament has become the driving force for legislation and, gratifyingly, the Council has largely followed Parliament’s proposals.
Eriti tuleb rõhutada artiklit 16, milles on selgelt kirjas: „Käesolevad sätted ei takista liikmesriiki, kuhu teenuseosutaja siirdub, kehtestamast nõudeid teenuste osutamise valdkonnas tegutsemise suhtes, kui need on põhjendatud avaliku korra, avaliku julgeoleku, rahvatervise või keskkonnakaitsega seotud põhjustega ning on kooskõlas lõikega 1.
In particular, as regards the wording of Article 16, which clearly states that ‘the Member State to which the provider moves shall not be prevented from imposing requirements with regard to the provision of a service activity, where they are justified for reasons of public policy, public security, public health or the protection of the environment and in accordance with paragraph 1.
Samuti ei takista nimetatud sätted kõnealust liikmesriiki kohaldamast kooskõlas ühenduse õigusega siseriiklikke eeskirju, mis on seotud sealsete töölevõtutingimustega, sealhulgas kollektiivlepingutes sätestatud eeskirju.“
Nor shall that Member State be prevented from applying, in accordance with Community law, its rules on employment conditions, including those laid down in collective agreements.’
Euroopa Parlament täheldas esialgu teenuste direktiivi rakendamisel liikmesriikides viivitusi ja kohati ägedaid diskussioone.
Parliament initially detected delays in the implementation of the Services Directive in the Member States and in some cases fierce debate.
Seetõttu otsustati rakendamise protsessi täpselt jälgida ja vaadelda.
It accordingly decided to keep a close watching brief on the implementation process.
Tegeleti direktiivi rakendamisel ilmnenud puuduste, samuti direktiivi tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkinud küsimustega.
Failings of implementation and questions of interpretation or application of the Directive have been raised.
See oli ka käesoleva raporti ajend.
This was the reason for the present report.
Teenuste direktiivi kohaldamisala hõlmab põhimõtteliselt kõiki kommertsteenuseid, mida liikmesriigis tegutsev teenusepakkuja pakub.
In principle the scope of the Services Directive covers all commercial services offered by service provider established in a Member State.
Siia ei kuulu mh üldist mittemajanduslikku huvi pakkuvad teenused, finantsteenused, liikluskorraldusteenused, renditöötajate agentuuride teenused, tervishoiuteenused ning hoolduse, lastehoiu ja elamuehituse valdkonna sotsiaalteenused.
The services that are not covered include non-economic services of general interest, financial services, transport services, the services of temporary employment agencies, health services and those considered social services in the area of care, child care and social housing.
Üldiste huvidega seotud teenuseid direktiiv küsimuse alla ei sea ning direktiiv ei ole kindlasti mõeldud avaliku põhivajaduste rahuldamise õõnestamiseks.
Services of general interest are not threatened by the Directive, which cannot serve the purpose of undermining public welfare provision.
Raportöör toonitab, et direktiivi kohaldamisala tuleb selgelt ja üheselt rakendada.
The rapporteur emphasises that the Directive’s scope must be implemented clearly and unambiguously.
Sest vaid nii saab tekkida õiguskindlus.
For this is the only way to create legal certainty.
Raportöör toonitab eriti ka seda, et teenuste direktiivi rakendamist ei tohi kasutada liikmesriikides dereguleerimise ega erastamise ettekäändena.
She also points out that implementation of the Services Directive must not be used as a pretext for deregulation or privatisation in the Member States.
Kui valitsus soovib läbi viia dereguleerimise, peab ta oma tegevuse eest ka vastutuse võtma.
If a government wants to carry out deregulation it should also take responsibility for its own actions.
Rakendamisprotsessi käigus on saanud selgeks, et mõnedele teenusepakkujatele on ebaselge, kas nende pakutav teenus kuulub direktiivi kohaldamisalasse või mitte.
In the course of implementation it has become evident that many service providers are unclear whether or not the service they provide comes under the Directive.
See kehtib eelkõige artikli 2 lõike j) kohta.
This is particularly true of Article 2(j).
Siin nõutakse liikmesriikidelt näiteks väikelaste hoolekande eemaldamisel teenuste direktiivi kehtivusalast direktiivi vahendite kasutamist ja kohaldamist.
Here the Member States are urged to use and apply the Directive’s instruments, for instance in order to ensure that childcare provision is removed from the Directive’s scope.
Raportöör toonitab lisaks, et vajalik on mitte ainult teha selget vahet direktiivi kohaldamisalasse jäävate teenuste ja üldist huvi pakkuvate teenuste vahel, vaid ka tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kaitse raamõigusakti abil.
The rapporteur further points out that there is a need not only to draw a clear distinction between the services coming under this Directive and services of general interest, but also to safeguard services of general economic interest by means of framework legislation.
Ühtsed kontaktpunktid
Points of single contact ( PSCs )
Teenusepakkujatele on haldusmenetluse lihtsustamine ja ühtsete kontaktpunktide loomine kindlasti eeliseks.
The simplification of administrative procedures and creation of PSCs are undoubtedly major advantages for service providers.
See vahend võib õige korralduse korral olla väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele erilise tähendusega.
This instrument can, when properly set up, be of especial importance to small businesses.
Kõik menetlused ja formaalsused, mis on vajalikud teenuse osutamise alustamiseks ja teenuse osutamiseks piiriülese teenusepakkumise korral, peab saama korda ajada selle kontaktpunkti kaudu.
It should be possible to use these contact points to complete all the procedures and formalities required to take up and carry on a service activity involving crossborder provision.
Siin peab olemas olema täpne, täielik ja arusaadav teave kõigi formaalsuste, haldusmenetluste, kohaldatavate seaduste jne kohta.
They should be making available precise, complete and comprehensible information on formalities, administrative procedures, the laws to be complied with, and so on.
Peale selle tuleb ettevõtjaid toetada vajalike haldustoimingute tegemisel.
Moreover business people should receive assistance in completing the necessary administrative procedures.
Asjaajamine peaks võimalikult suures ulatuses olema võimalik elektroonilisel teel.
The procedure should as far as possible be feasible online.
Raportöör lähtub sellest, et ühtsete kontaktpunktide loomisse kaasati kõik sidusrühmad, st lisaks ettevõtjatele ka töövõtjate esindajad, eesmärgiga tagada kogu asjakohase teabe edastamine, sh eriti kohaldatava tööõiguse kohta, et tekkivaid probleeme saaks võimalikult kiiresti ja probleemideta lahendada.
The rapporteur assumes that all the stakeholders, i.e. not only companies but also employees’ representatives, have been involved in setting up the PSCs, to ensure that all the relevant information can be provided, particularly on the employment law applicable, so that any problems that may arise can be settled as rapidly and straightforwardly as possible.
Raportöör peab siiski mitteasjakohaseks seda, kui ühtne kontaktpunkt oleks olemas üksnes elektroonilises vormis.
The rapporteur does consider it inappropriate for the PSCs to be restricted solely to electronic form.
Isiklik nõustamine kvalifitseeritud personali poolt peaks olema reegel.
Personal counselling by qualified staff should be the rule.
Seetõttu tuleks ühtseid kontaktpunkte kohustada teavitama teenusepakkujaid kohaldatavast töö- ja sotsiaalõigusest.
For this reason the PSCs should be required to inform service providers of the applicable employment and social law.
Ainult sel viisil saab takistada teenusepakkujate poolt ettekäändena vastava riigi õigusnormide mittetundmise kasutamist.
This is the only way to prevent service providers from claiming they are not aware of the rules and regulations of the country concerned.
Lisaks oleks vajalik üksikute punktide vahelise tegevuse koordineerimine, et teenusepakkujatele oleks võimalik edastada uusimat teavet.
Moreover coordination of the individual agencies would be needed to ensure that service providers received the most up-to-date information.
Peaks olema enesestmõistetav, et niisugune teave peaks olema kättesaadav eri keeltes.
The need for such information to be accessible in several languages should also be self-explanatory.
Teenuste direktiiv eristab halduskoostöö osas selgelt asukohamaast liikmesriigi ja teenuse osutamise kohast liikmesriigi kohustusi.
The Services Directive describes the administrative cooperation needed for a clear view of requirements in the home Member State and in the Member States where the services are provided.
Selle käigus aitab siseturu infosüsteem (IMI) pädevatel asutustel ületada liikmesriikides praktikas tekkivaid takistusi.
Here the internal market information system (IMI) can help the relevant authorities in the Member States to surmount practical barriers.
IMI on kiiduväärt vahend, mis toetab haldusorganite tööd, pakkudes võimalust saada eri halduspraktikate osas, keeleliste raskuste või puuduva teabe korral abi teiste liikmesriikide kontaktpunktidest.
The IMI is a laudable instrument as it supports the work of the administrations by dealing with differing administrative practices, language problems or inadequate information via the contact points in other Member States.
Raportöör jälgib tulevikus rohkem seda, et süsteem ka tegelikult rakenduks.
The rapporteur will in future be taking a closer interest in ensuring that this system is actually used.
Siin paistab liikmesriikidel veel arenguruumi olevat.
This is an area where the Member States still seem to have some catching up to do.
Vastastikune hindamine
Mutual evaluation
Raportöör soovib veel kord rõhutada, et nõukogu poolt kunagi kehtestatud vastastikuse hindamise menetlus toob liikmesriikide haldusorganitele riiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasandil kaasa asjatut bürokraatiat.
The rapporteur would like to repeat the point that the procedure for mutual evaluation introduced by the Council at the time is causing unnecessary bureaucratic burdens for the Member States’ administrations at national, regional and local level.
Lisaks suuremale arvule riiklikele seadustele, mida tuleb kohandada teenuste direktiivile, peavad liikmesriigid esitama komisjonile aruandeid oma autoriseerimisskeemide (artikli 9 lõige 2), asutamisõigusega seotud nõuete (artikkel 15) ning multidistsiplinaarseid tegevusi (artikkel 25 lõige 3) puudutavate nõuete kohta.
In addition to the large number of national laws that need to be adapted to the Services Directive, the Member States have to notify the Commission of their authorisation schemes (Article 9(2)), their requirements on freedom of establishment (Article 15) and their requirements on multidisciplinary activities (Article 25(2)).
Selle menetluse võimalikke eeliseid tuleb veel täpsemalt kontrollida, sest bürokraatlik lisatöö ning selle käigus tekkivad lisakulud jäävad raportööri hinnangul alles.
The possible advantages of this procedure still need examining closely, as the additional bureaucratic demands and the consequent administrative cost will in the rapporteur’s view continue to exist.
teenuste direktiivi (2006/123/EÜ) rakendamise kohta
on the implementation of the Services Directive 2006/123/EC
Arvamuse koostaja: Sophie Auconie
Rapporteur: Sophie Auconie
A. arvestades, et teenuste osutamise vabadus on sätestatud aluslepingutes;
A. whereas the freedom to provide services is enshrined in the Treaties,
1. rõhutab, et teenuste direktiiv on tähtis samm teel tõelise teenuste siseturu suunas, mis peaks andma ettevõtetele ja eelkõige VKEdele võimaluse osutada kodanikele paremaid teenuseid konkurentsivõimeliste hindadega kogu siseturul; on siiski seisukohal, et täieliku ülevõtmise järel on väga oluline läbi viia terviklik hindamine selle kohta, milline mõju on teenuste direktiivil majandustegevusele, tööhõive kvalitatiivsele ja kvantitatiivsele tasandile, sotsiaalkaitsele, keskkonnaeesmärkide täitmisele ja tarbijatele pakutavate teenuste kvaliteedile;
Emphasises that the Services Directive is an essential step towards a true single market for services, which should enable enterprises, and SMEs in particular, to provide citizens with better services at a competitive price throughout the internal market; considers, however, that after full transposition it is crucial that a comprehensive assessment should be carried out of the impact of the Services Directive on economic activity, qualitative and quantitative levels of employment, social protection, fulfilment of environmental objectives and the quality of services offered to consumers;
3. märgib, et teenuste direktiivi kohaldamisala määratlemine võib osutuda raskeks, eelkõige üldhuviteenuste puhul; palub seetõttu komisjonil tagada ühtse turu akti abil selge õiguskeskkond kõikidele teenustele;
Notes that defining the scope of the Services Directive can be difficult, in particular as regards Services of General Interest; therefore asks the Commission to guarantee a clear legal environment for all services through the Single Market Act;
teenuste direktiivi 2006/123/EÜ rakendamise kohta
on the implementation of the Services Directive (2006/123/EC)
A. arvestades, et teenuste siseturg peab igakülgselt arenema, säilitades seejuures Euroopa sotsiaalse mudeli terviklikul kujul, eelkõige seoses inimväärse ja turvalise tööhõive ja üldise heaoluga;
A. whereas the internal services market must develop fully whilst preserving the European social model intact, especially with regard to decent and secure employment and universal welfare,
B. arvestades, et teenuste direktiiv kergendab märkimisväärselt eelkõige FIEde ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks äritegevust, uute tegevusalade arendamist ja uute töötajate töölevõtmist teistes liikmesriikides;
B. whereas the Services Directive makes it significantly easier for self-employed persons and small and medium-sized companies in particular to pursue their activities, develop new areas of business and also recruit new staff in other Member States,
C. arvestades, et teenuste direktiivi rakendamine on siseturu lõpliku väljakujundamise äärmiselt oluline vahend;
C. whereas implementation of the Services Directive remains crucially important for completing the single market,
D. arvestades, et Euroopa Liidu teenusesektorisse kuulub 70% töökohtadest ja SKPst ning sellest on saanud Euroopa Liidu suurim majandussektor, ja arvestades, et viimasel kümnendil on suurenev nõudlus toonud kaasa teenindussfääris uute töökohtade loomise enamikul euroalal;
D. whereas the services sector accounts for 70% of jobs and GDP in the European Union and is thus the largest sector of the EU economy, and whereas over the past decade rising demand has led to net job creation in the services sector in most of the euro area,
E. arvestades, et paindlikum ja töömahukam teenusesektor aitaks säilitada kasvu,
E. whereas a more dynamic and labour-intensive service sector could help sustain growth,
2. märgib, et teenuste direktiivi terviklik, järjepidev ja õigeaegne ülevõtmine on vajalik direktiivi kõikide eesmärkide täitmiseks;
Notes that comprehensive, consistent and timely transposition of the Services Directive is necessary in order for it fully to achieve its objectives;
4. tuletab meelde, et teenuste direktiivi tuleb tõlgendada vastavalt aluslepingute uutele sätetele, võttes eelkõige arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9 horisontaalset sotsiaalklauslit ja artiklit 14, aluslepingutele lisatud protokolli nr 26 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;
Recalls that the Services Directive must be interpreted in the light of the new Treaty provisions, in particular Article 3 of the Treaty on European Union, the horizontal social clause in Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Article 14 TFEU, Protocol No 26 annexed to the Treaties, and the Charter of Fundamental Rights of the European Union;
7. kutsub komisjoni üles esitama täiendavaid selgitusi nii direktiivi kohaldamisala kohta, eelkõige seoses majandustegevuse, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste mõistetega, kui ka direktiivi kohaldamise kohta lubade andmise korra suhtes üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste valdkonnas, võttes nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet;
Calls on the Commission to provide further clarifications regarding both the scope of the directive, in particular in relation to the notions of ‘economic activities’, ‘services of general economic interest’ and ‘social services of general interest’, and the application of the directive to authorisation schemes in the area of social services of general interest, with due regard for the subsidiarity principle;
9. on seisukohal, et kõnealuse õigusakti keerukust arvestades peaks igal kodanikul olema võimalik konsulteerida asjaomaste ametiasutustega, et saada oma küsimustele selge vastus; on seisukohal, et tööõiguse ja sotsiaalkindlustuse valdkondades tuleks seetõttu kasutusele võtta esialgse haldusotsuse mõiste, et vältida õiguskindlusetust; on lisaks seisukohal, et läbipaistvuse tagamiseks tuleks tehtud otsused avaldada;
Considers that, in the light of the complexity of the legislation, each citizen must be able to consult the relevant authorities in order to obtain a precise reply to his/her questions; considers that the concept of advance administrative rulings should therefore be developed in the area of labour law and in the area of social security in order to combat legal uncertainty; considers, furthermore, that, in order to ensure transparency, the decisions taken should be published;
4. peab kasulikuks seada sisse koostöö liikmesriikide riigiasutuste üleeuroopalise võrgustiku raames ja hakata vahetama teavet teenuseosutajate usaldusväärsuse kohta, eesmärgiga lõpetada piiriüleste tegevuste täiendav kontrollimine;
Considers it useful to establish cooperation within a European network formed by the Member States’ public authorities and to set up an interchange of information on the reliability of service providers, with a view to eliminating additional controls applied to cross-border activities;
6. on seisukohal, et haldusmenetlusi tuleb tõhustada; peab sellega seoses kasulikuks tiheda koostöö sisseseadmist ühtsete kontaktpunktide vahel, et vahetada Euroopa eri piirkondade kogemusi seoses piiriüleste teenustega;
Takes the view that administrative procedures must become more efficient; considers that it would be useful in this connection to establish close cooperation between the points of single contact so that they can exchange experiences in the field of cross-border services in the various regions of Europe;
9. pooldab riiklike strateegiate rakendamist uuenduslike VKEde toetamiseks, keda finants- ja majanduskriisi tagajärjed kõige rohkem mõjutavad;
Advocates the implementation of national strategies to support innovative SMEs, which are most affected by the consequences of the economic and financial crisis;
12. nõuab, et direktiivi rakendamisel võetaks rohkem arvesse kohaliku omavalitsuse keskset põhimõtet ning et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osas võimalikult välditaks kohaliku tasandi otsustajatele bürokraatliku halduskoormuse ja piirangute põhjustamist.
Calls for greater account to be taken of the basic principle of local self-government when implementing the directive, and for bureaucratic administrative burdens and restrictions on local-level decision-making powers with regard to services of general economic interest to be avoided insofar as possible.