natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selle tegi konkreetselt võimalikuks kolme institutsiooni õigustalituste nõuanderühm, kelle ülesanne on uurida lähemalt komisjoni ettepanekuid ning tagada Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et need ettepanekud on usaldusväärsed ning et komisjon ei ole lisanud tekstidesse sisulisi muudatusi.
In practical terms, codification is made possible thanks to the Legal Services' Consultative Working Party of the three institutions, which has the task of assessing the Commission’s proposals and assuring the European Parliament and the Council that they are genuine codifications and that the Commission has not made any substantive changes to the texts.
Kodifitseerimise protsessi kuulub kõigi vananenud sätete kõrvaldamine, uues õigusaktis kasutatava terminoloogia ühtlustamine ja preambuli redigeerimine.
The codification process includes the deletion of all obsolete provisions, the harmonisation of the terminology used in the new act and the drawing up of its preamble.
Tänu sellele mehhanismile on võimalik vähendada õigusaktide mahtu, säilitades nende sisu muutumatul kujul.
Thanks to this mechanism the volume of legislation can be reduced whilst leaving the substance unchanged.
Praegu uurib põhiseaduskomisjon aktiivselt Euroopa Parlamendi kodukorra muudatusettepanekuid, mis võimaldaksid lihtsustamismeetmete hõlpsamat kasutamist.
At present, the Committee on Constitutional Affairs is examining the relevant amendments to the European Parliament’s Rules of Procedure to facilitate access to the simplification procedures.
Õiguskomisjon võttis 20. detsembril 2006 vastu arvamuse kõnealusel teemal. .
The Legal Affairs Committee adopted an opinion on this topic on 20 December 2006.
Uuesti sõnastamine on protsess, millega uus juriidiliselt siduv õigusakt, milles tunnistatakse kehtetuks asendatavad õigusaktid, sisaldab ühelt poolt õigusloome poliitilise olemuse muudatust ja teiselt poolt ülejäänud muutumatuks jäävate sätete kodifitseerimist.
Recasting is a process whereby a new legally binding act repealing the acts which it replaces combines both the amendment of the substance of the legislation and the codification of the remaining provisions which are intended to remain unchanged.
Uuesti sõnastamist reguleeritakse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega
Recasting is governed by the Interinstitutional Agreement of 28 November 2001
Uuesti sõnastamise tehnika ei võimalda üksnes õigusaktide ajakohastamist nende sisulise muutmise abil, vaid võimaldab ka mõnikord hajutatud õigusaktide kodifitseerimist ning järelikult hõlbustab õigusaktide mõistmist ja lihtsustamist. .
Not only does the recasting technique enable legislative acts to be updated by amending their substance, but it also enables regulatory texts which have sometimes gone astray to be codified and thus makes the legislation easier to understand and to simplify. .
Ja viimaks, kehtetuks tunnistamine seisneb alates 1957. aastast vastuvõetud ja aja möödudes tehnilise või tehnoloogilise arengu, Euroopa Liidu poliitika arengu, asutamislepingu üldiste eeskirjade kohaldamise muudatuste või sätete või rahvusvaheliste standardite arengu tõttu aegunuks või kehtetuks muutunud õigusaktide kõrvaldamises.
Lastly, repeal consists of eliminating the legislative acts adopted since 1957 which have subsequently become irrelevant or obsolete due to technical or technological progress, the evolution in the policies pursued by the Union, changes in the way general Treaty rules are applied, or the development of international rules or standards.
Teatavasti on lihtsustamise teema 16. detsembril 2003 sõlmitud paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe
As Members will be aware, simplification was the subject of the Interinstitutional Agreement (IIA) on better lawmaking, signed on 16 December 2003
II Hiljutised arengud
Recent developments
14. novembril 2006 võttis komisjon vastu töödokumendi „Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegiat käsitlev esimene eduaruanne” ( KOM(2006)0690 ), mis on seega järg eespool nimetatud teatisele ( KOM(2005)0535 ).
On 14 November 2006 the Commission adopted a working document entitled ‘ First progress report on the strategy for the simplification of the regulatory environment ’ (COM(2006) 690 final) which is a follow-up to the above-mentioned communication COM(2005) 535 ‘Implementing the Community Lisbon programme: A strategy for the simplification of the regulatory environment’.
Kõnealuses dokumendis hinnatakse jätkuva lihtsustamisprogrammi täitmisel saavutatud edusamme alates 2005. aasta oktoobrist ning esitatakse mõned uued algatused, mis täiendavad seda ajavahemikuks 2006–2009.
This working document takes stock of progress achieved in implementing the simplification rolling programme introduced in October 2005 and presents a number of new initiatives which will enhance the programme over the period 2006-2009.
Üks lihtsustamise peamisi tulemusi on kõigi nende valdkondade hõlmamine, millesse Euroopa Liit sekkub ühenduse õigusaktide abil.
One of the key achievements of simplification is the progressive coverage of all EC regulatory areas.
Eelkõige tuuakse uues jätkuva lihtsustamisprogrammi versioonis välja lihtsustamise vormilised meetmed, mis on jaotatud 43 uuesti sõnastamiseks, 12 kodifitseerimiseks ja 8 kehtetuks tunnistamiseks ning 46 lihtsustamise sisulist meedet.
In particular, the new simplification rolling programme will include 43 recasts, 12 codifications, 8 repeals and 46 other measures relating to substantive simplification.
Lisaks neile on toodud kodifitseerimisele pühendatud jätkuvas lihtsustamisprogrammis umbes 500 uut õigusloomega seotud algatust (millest umbes 200 on ette nähtud ainuüksi 2007. aastaks).
In addition to these, some 500 new legislative initiatives have been included in another rolling programme specifically dedicated to codifications (some 200 of which in 2007 alone).
Esimeses eduaruandes käsitletakse ka tegureid, mis tagavad lihtsustamisalgatuste edu, tuues välja eelkõige tugeva metoodilise aluse, mida on parandatud tänu konsulteerimisele kõigi huvitatud osapooltega ja sektorit käsitlevate analüüside väljatöötamisele; komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu tihedale koostööle ning kaas- ja isereguleerimise laialdasemale kasutamisele.
This first progress report also addresses the success factors for achieving the simplification goals, in particular a solid set of methodologies, improved inter institutional cooperation with the European Parliament and the Council and increased use of self-regulation and co-regulation.
Muu hulgas tuntakse muret selle pärast, kas vastav lihtsustamine riigi tasandil tagab, et ühenduse tasandil toimuva lihtsustamise eeliseid ei kahjustaks siseriiklikud õigusaktid või tehnilist laadi takistused.
There is also concern that simplification at national level should ensure that the benefits of simplification at EU level are not jeopardised by national rules or technical barriers.
Tuleb märkida, et 2007. aastal lisati lihtsustamise ettepanekud esmakordselt komisjoni iga-aastasesse õigusloome- ja tööprogrammi , mis näitab selgelt lihtsustamise strateegiale omistatud poliitilist prioriteeti.
It is worth noting that for the first time, the simplification initiatives have been included in the Commission’s legislative and work programme for 2007; this clearly demonstrates the political priority being given to the simplification strategy.
Tuletatakse muu hulgas meelde, et 2012. aastaks tuleb saavutada eesmärk vähendada riiklikku ja Euroopa õigusloomet kokku 25% võrra.
However, the target to be achieved by 2012 is to reduce Community and national legislation overall by 25%.
Tuleks siiski nõuda, et komisjon:
Nevertheless, this point should be stressed, in order to persuade the Commission
– lisaks lihtsustamise algatused edaspidi süstemaatiliselt oma õigusloome- ja tööprogrammi ühte ossa,
· to systematically include the simplification initiatives, from now on, in a specific part of the legislative and work programme;
– näitaks, milline prioriteet on tal kavas määrata eraldi iga algatuse jaoks,
· to indicate therein what priority it intends to give to each individual simplification initiative, and
– väldiks lihtsustamise algatuste nimekirja sisaldavate dokumentide vohamist, et saavutada võimalikult täpne üldine raamistik.
· to avoid the proliferation of documents containing lists of simplification initiatives, in order to have as clear a reference framework as possible.
Kodifitseerimise ettepanekute osas märgitakse komisjoni dokumendis, et on võetud meetmeid, et vähendada mahajäämust õigusaktide tõlkimisel liidu uutes keeltes.
As regards the codification proposals in particular, the Commission document points out that measures have been adopted to accelerate the conversion of the backlog of acts into the new EU languages.
Senine mahajäämus tuleneb kodifitseeritud tekstide tõlkimise hilinemisest nendesse keeltesse.
This backlog is the result of delays in the supply of translations of the texts being codified.
Siiski täpsustatakse, et kodifitseerimisprogramm jääb soovituslikuks, kuna see sõltub kodifitseeritavate õigusaktide kättesaadavusest kõigis keeltes, sealhulgas bulgaaria ja rumeenia keeles.
However, the document points out that the codification programme remains indicative since it depends on the availability of the acts to be codified in all languages, in particular in Bulgarian and Romanian.
Kodifitseerimine tuleb lisaks edasi lükata, kui õigusaktidesse kavandatakse uusi muudatusi.
In addition, codification has to be postponed when new amendments of these acts are envisaged.
Komisjon täpsustab, et õigusaktide käsitlemise järjekord programmis muutub vastavalt nendele kahele asjaolule.
According to the Commission, the order of acts in the programme will change in the light of these two factors.
Jättes kõrvale tõlkimisega seotud raskused, mis on ületatavad isegi juhul, kui komisjon peab nendega tegelema võimalikult kiiresti, ei tohi uute õigusaktide mõju kodifitseerimise algatustele kahjustada kogu lihtsustamise protsessi.
Apart from the translation-related difficulties, which are understandable (although the Commission should address this issue as soon as possible), the impact on the codification initiatives of the new acts should not undermine the entire simplification process.
Kuna esimese samba puhul on komisjonil õigusloomega seotud algatuse monopol, on selge, et ta peab keelduma lisamast oma õigusloome- ja tööprogrammi kodifitseerimise projekte kõnealuses küsimuses, kui tal on kavas esitada uusi õigusloomega seotud (tavalisi) ettepanekuid.
Since under the first pillar the Commission has the monopoly over legislative initiative, clearly, if it intends to put forward new (standard) legislative proposals it will have to refrain from setting out in its legislative and work programme plans for codification on the same topics.
Taas lasub komisjonil lihtsustamise eesmärgi suhtes ühtluse nõue, mille ta ise endale määras .
Once again, the Commission needs to be consistent, also in relation to the simplification aims it has highlighted.
Samuti tuleb märkida, et uuesti sõnastamine peab lõpuks saama tavaliseks õigusloome tehnikaks : nii oleks alati võimalik teha kättesaadavaks õigusakti tekst tervikuna, isegi kui tegemist on konkreetsete muudatustega, koos selgelt näidatud uute osade ja muutmata jäetud osadega.
Likewise, recasting should become, once and for all, the standard legislative technique ; it would thus always be possible to have the regulatory text in its entirety, also where there are specific amendments, with a clear indication of the new parts and those which remain unchanged.
See muudaks ühenduse õiguse paremini mõistetavaks ja läbipaistvamaks.
This would result in greater legibility and transparency of Community legislation;
Seda silmas pidades on kindlasti kasulikud sektoriga seotud analüüsid ja ühenduse õigusloomest tuleneva halduskoormuse hindamine.
In this regard, sector-specific analyses and the measurement of the administrative burdens generated by existing Community legislation are certainly helpful.
Institutsioonidevahelise koostöö osas rõhutatakse raportis tugevat märki heast tahtest, mida näitavad Euroopa Parlamendi kodukorra muudatused , mille eesmärk on vastavalt muuta lihtsamaks kodifitseerimiste vastuvõtmine (artikkel 80) ja kehtestada uuesti sõnastamiste jaoks asjakohane õigusloomemenetlus (artikkel 80 a).
As far as cooperation between the Community institutions is concerned , the report seeks to highlight the strong signal of goodwill given by the amendment to the European Parliament’s Rules of Procedure relating to the improvement and introduction, respectively, of the codification procedure (Rule 80) and a new ad hoc procedure for recasts (Rule 80(a)).
Muudatusettepanek, mida praegu arutab põhiseaduskomisjon, peaks varsti jõustuma.
The amendment, which is still being discussed in the Constitutional Affairs Committee, should come into force shortly.
Kaas- ja isereguleerimise
With regard to co-regulation and self-regulation
Isereguleerimise all mõistetakse seevastu nimetatud kokkuleppe (punkti 22) tähenduses ettevõtete, sotsiaalpartnerite, valitsusväliste organisatsioonide või ühingute võimalust võtta ise ja enda jaoks vastu Euroopa tasandil ühiseid suuniseid (eelkõige tegevusjuhendeid või valdkondlikke lepinguid). osas tuleb korrata seda, mida parlament kinnitas hiljuti oma 16. mai 2006. aasta resolutsioonis õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kohta ( 2006/2006(INI) ), nimelt, „et tuleb jätkata tavapäraste õigusloome vahendite normaalset kasutamist, et saavutada asutamislepingutes määratletud eesmärgid; … et alternatiivsete reguleerimisviiside, nagu kaas- või isereguleerimine, kasutamine võib õigusloomet tõhusalt täiendada, kui sellised meetodid annavad õigusloomega võrdväärseid või paremaid tulemusi; … et alternatiivsete reguleerimisviiside kasutamine peab toimuma kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppega „Parem õigusloome”; … et komisjon on kohustatud määratlema tingimused ja piirid, mida pooled peavad sellisel juhul järgima, samuti asjaolu, et niisuguseid meetodeid võib kasutada ainuüksi komisjoni kontrolli all ja piiramata Euroopa Parlamendi õigust nende meetodite kasutamist vaidlustada” (lõige 23).
common guidelines at European level (particularly codes of practice or sectoral agreements) (paragraph 22 of the IAA). , Parliament cannot but reiterate the argument set out in its resolution on a strategy for the simplification of the regulatory environment ( 2006/2006(INI) ), adopted on 16 May 2006, namely that ‘traditional legislative instruments must continue to be used as a general rule to attain the objectives laid down in the Treaties; (...) the use of alternative regulatory methods such as co-regulation and self-regulation could usefully supplement legislative measures where these methods make improvements of equivalent or broader scope than legislation can provide; (...) any use of alternative regulatory methods must comply with the interinstitutional agreement on ‘better law-making’; (...) the Commission has to lay down the conditions and limits which the parties must observe when employing such regulatory methods, and these should in any event be used under Commission supervision and without prejudice to Parliament’s right to object to their use ’(paragraph 23).
Lõpetuseks tuleb nõustuda komisjoniga, et Euroopa tasandil edendatud lihtsustamise protsessi ei tohi kahjustada riiklikud vastupidise tähendusega valikud, vaid et sellega peab kaasnema alati lihtsustamine riigi tasandil .
Lastly, Parliament can undoubtedly agree with the Commission that the simplification process promoted at European level cannot be jeopardised by national decisions which go in the opposite direction, but must always be accompanied by national simplification measures .
Raportis tahetakse rõhutada, et komisjoni ülesanne on juhtida ja kontrollida kõnealust protsessi ka riigi tasandil, täites näiteks Euroopa Liidus ja liikmesriikides välja töötatud heade tavade kogumise ja levitamise keskuse rolli.
The report wishes to emphasise that it is up to the Commission to guide and monitor this process, also at national level, for instance by acting as a centre for collecting and disseminating the best practices developed within the European Union and its Member States.
õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kohta
on "The strategy for the simplification of the regulatory environment"
1. toetab kindlalt ühenduse õigusaktide lihtsustamise protsessi ELi õiguse mõjususe, tõhususe, sidususe, vastutuse ja läbipaistvuse suurendamiseks.
Strongly supports the process of simplification of Community legislation with a view to strengthening the effectiveness, efficiency, coherence, accountability and transparency of EU law.
Rõhutab aga seejuures, et selline protsess peab põhinema mitmetel eeltingimustel:
Stresses, however, that such a process needs to be based on a number of preconditions:
i) Euroopa Parlamendi täielik kaasamine;
(i) full involvement of the European Parliament;
ii) kõikide asjakohaste sidusrühmade, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide, laialdane ja läbipaistev konsultatsioon;
(ii) wide and transparent consultation of all relevant stakeholders, including non-governmental organisations;
iii) õigusloomeprotsessi üldise läbipaistvuse tugevdamine;
(iii) strengthening of the general transparency of the regulatory process;
iv) lihtsustamist käsitlev hinnang peab võrdselt arvestama majanduslike, sotsiaalsete, keskkonna- ja tervishoiuaspektidega ning need kaalutlused ei tohiks olla lühiajalised;
(iv) any assessment for simplification has to consider economic, social, environmental and health aspects on an equal footing and should not be limited to short-term considerations;
v) lihtsustamisprotsess ei tohi mingil juhul kaasa tuua kehtivates õigusaktides sätestatud normide leevendamist;
(v) the simplification process must under no circumstance entail lowering the standards contained in current legislation;
- nendeks hindamisteks piisava aja ja rahaliste vahendite eraldamise;
- that adequate time and financial resources are allocated for these assessments;
- mõjuhindamistes majanduslike, sotsiaalsete, keskkonna- ja tervishoiuaspektide võrdsel alusel arvestamise nii lühikeses kui pikemas perspektiivis;
- that impact assessments consider economic, social, environmental and health aspects on an equal footing, both in the short and the longer term;
- mõjuhindamistes mitte ainult meetmete võtmise maksumuse, vaid ka keskkonna-, rahvatervise- või toiduküsimustega mittetegelemise maksumuse arvessevõtmise;
- that impact assessments consider not only the costs of measures but also the costs of not addressing the environmental, public health or food issues;
- läbipaistvuse ja kõikide asjaomaste sidusrühmade panuse;
- transparency and input of all relevant stakeholders;
- mõjuhindamiste piisavalt laia ulatuse ja liikmesriikides valitsevate erinevate siseriiklike asjaolude arvessevõtmise.
- that the impact assessments are broad enough in scope and take into account the different national circumstances in the Member States.
7. kutsub komisjoni üles edendama täiendavalt teabevahetust liikmesriikides ELi keskkonnapoliitika lihtsustamise parimate tavade alal, näiteks:
Calls on the Commission to further promote exchange of information on the best practices on simplification of EU environmental policy in the Member States, such as:
– infotehnoloogia kasutamine halduskoormuse vähendamiseks;
- the use of Information Technology to reduce the administrative burden;
– loaskeemide ja litsentsimise lihtsustamine ja integreerimine, tagades samal ajal keskkonna- ja tervishoiustandardid;
- the simplification and integration of permit schemes and licensing, while safeguarding environmental and health standards;
– järelevalve- ja aruandlusnõuete lihtsustamine ja integreerimine, sealhulgas riskipõhine lähenemisviis, tagades samal ajal läbipaistvuse ning tõhusa rakendamise ja jõustamise.
- the simplification and integration of monitoring and reporting requirements, including the risk-based approach, while safeguarding transparency and effective implementation and enforcement.
Arvamuse esitja(d) istungil teada andmise kuupäev
Committee(s) asked for opinion(s) Date announced in plenary
Soovitus võtta vastu nõukogu otsus Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhineva Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitleva 26. mai 1997. aasta konventsiooniga
on the recommendation for a Council decision concerning the accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 26 May 1997, drawn up on the basis of Article K.3(2)(c) of the Treaty on European Union, on the fight against corruption involving officials of the European Communities or officials of Member States of the European Union
– võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogule ( KOM(2007)0218 )
– having regard to the Commission recommendation to the Council ( COM(2007)0218 )
– võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artikli 3 lõiget 4, mille kohaselt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6-0156/2007 );
– having regard to Article 3(4) of the Act of Accession of Bulgaria and Romania, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0156/2007 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6‑0272/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6-0272/2007 ),
Bulgaaria ja Rumeenia 2005. aasta ühinemisaktiga
The 2005 Act of accession of Bulgaria and Romania
Erinevalt varasemast ei ole enam vaja pidada läbirääkimisi ega sõlmida ühinemisprotokolle nende konventsioonidega (mis tähendaks ratifitseerimist 27 riigis): ühinemisakti artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad konventsioonide ja protokollidega ühinemisakti kaudu.
It is indeed not anymore necessary, as in the past, to negotiate and conclude specific accession protocols to these conventions (which would have implied ratification by 27 States): Article 3(3) of the Act provides simply that Bulgaria and Romania accede to these conventions and protocols by virtue of the Act of Accession.
Ühinemisakti artikli 3 lõigetes 3 ja 4 on selleks sätestatud, et nõukogu võtab vastu otsuse, et määrata kindlaks kuupäev, alates millest kõnealused konventsioonid jõustuvad Bulgaaria ja Rumeenia suhtes, ning teha neis konventsioonides kõik kahe uue liikmesriigi ühinemise tõttu vajalikud kohandused (mille hulka kuulub igal juhul konventsioonide vastuvõtmine bulgaaria ja rumeenia keeles, et need versioonid saaks olla võrdselt autentsed).
Article 3(3) and 3(4) of the Act of Accession provide that, to that effect, the Council shall adopt a decision in order to determine the date on which these conventions shall enter into force for Bulgaria and Romania and to make all the necessary adjustments to these conventions required by reason of the accession of the two new Member States (which would include, in any event, the adoption of the conventions in the Bulgarian and Romanian languages, so that these versions can be "equally authentic").
Nõukogu tegutseb komisjon soovitusel, olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga.
The Council shall act on a recommendation of the Commission, after consulting the European Parliament.
Ühinemisakti I lisas on loetletud seitse justiits- ja siseküsimustega seotud konventsiooni ja protokolli.
Annex I to the Act of Accession gives the list of the seven conventions and protocols concerned in the Justice and Home Affairs area.
Nimekirja kuulub ka Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhinev Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlev 26. mai 1997. aasta konventsioon.
The list includes the Convention of 26 May 1997, drawn up on the basis of Article K.3(2)(c) of the Treaty on European Union, on the fight against corruption involving officials of the European Communities or officials of Member States of the European Union.