natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seetõttu soovitab komisjon merenduselukutseid toetada, pakkudes noortele senisest paremat teavet ja karjääriväljavaateid.
The Commission therefore proposes promoting seafaring by providing better information at an early age and better career prospects.
Samuti tuleks vähendada halduskoormust ning parandada töö- ja töölepingutingimusi.
Administrative burdens should also be reduced and working conditions and terms of employment improved.
Euroopa merelaevanduse kvaliteet: viimastel aastatel on Euroopa merelaevandus ja järelevalveasutused andnud olulise panuse merelaevanduse ohutumaks ja puhtamaks muutmisse.
The quality of European shipping: in recent years European maritime shipping and the supervisory authorities have made a substantial contribution to safer and cleaner maritime shipping.
Kuid vajatakse veelgi enamat; seetõttu peaks sektor tegema suuremaid pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
However, more is needed: the sector should therefore contribute more to reducing greenhouse gas emissions.
Komisjon püüab koostada koostöös Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (IMO) heitkoguste nõuded, et kaitsta Euroopa Liidu konkurentsipositsiooni.
The Commission will seek to develop emission standards within the International Maritime Organisation (IMO) in order to safeguard Europe's competitive position.
Eriti tähtis on vähendada väävel- ja lämmastikoksiidide heitkoguseid ning uurida, millised Euroopa merepiirkonnad võiks määrata heitkoguste kontrollpiirkondadeks.
It is of particular importance to reduce emissions of sulphur oxides and nitrogen oxides, and it should be investigated which European sea areas ought to be considered for designation as emission control areas.
Pealegi, võttes arvesse laevade arvu ja mõõtmete oodatavat kasvu, muutub ohutus senisest palju olulisemaks.
In addition, in view of the anticipated increase in the number of vessels, which moreover are growing bigger all the time, safety will become a far more important issue.
Seetõttu tagab komisjon meresõiduohutuse kolmanda paketi kiire ja nõuetekohase rakendamise ning on võtnud üheks eesmärgiks tagada, et 2012. aastaks kuuluksid kõik liikmesriigid sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi „valgesse nimekirja”.
The Commission will therefore ensure swift and correct implementation of the Third Maritime Safety Package and has made it one of its targets to ensure that by the end of 2012 all EU Member States are on the 'White List' of the Paris Memorandum of Understanding on Port State Control (Paris MOU).
Peale selle on olulisel kohal ka meretranspordi julgeolek, võttes arvesse püsivat terrorirünnakute ohtu.
In addition, in view of the persistent threat of terrorist acts, security of maritime transport is a priority.
Komisjon soovitab piraatlusele karmilt vastu astuda ja suurendada meeskonnaliikmete julgeolekut, muu hulgas varajase häire süsteemide kasutuselevõtmisega.
The Commission proposes a firm response to piracy and increasing the protection of crew members, inter alia by introducing early alert systems.
Rahvusvaheline koostöö: kuna Euroopa meretranspordisektor peab toimima ülemaailmsel turul, on Euroopa Liit pikka aega propageerinud UNCLOSi
International cooperation: as the European maritime transport sector has to operate on a global market, the European Union has long advocated supporting the work of such international organisations as UNCLOS
Lisaks soovitab komisjon kindlustada IMO konventsioonide kiire ratifitseerimise ülemaailmsel tasandil ja kehtestada rahvusvaheliselt kooskõlastatud eeskirjade tegeliku jõustamise süsteemi kõigi maailma lipu- ja rannikuriikide poolt.
In addition the Commission proposes in particular ensuring swift ratification of IMO conventions at world level and the establishment of a system for actual enforcement of internationally agreed rules by all flag and coastal states in the world.
Euroopa meretransport kui Euroopa majanduse osa ja majandusliku integratsiooni tõukejõud: Euroopa Liidu liikmesriikide meretransport peaks 2006. aasta 3,8 miljardilt tonnilt suurenema 2018. aastaks 5,3 miljardi tonnini.
European maritime transport as part of the European economy and as a driving force behind economic integration: maritime transport in the Member States is expected to increase from 3.8 billion tonnes in 2006 to 5.3 billion tonnes in 2018.
See tähendab, et Euroopa infrastruktuur ja sadamate maht peab 10 aasta jooksul niisuguseks kasvuks valmis olema.
This means that the European infrastructure and port capacity will need to be prepared for this increase within 10 years.
Igal juhul peab oluliselt suurenema sadamate tootlikkus.
At all events, port productivity will have to rise substantially.
EL peaks seda toetama, luues Euroopas tõelise piirideta meretranspordiruumi ja kiirendades ELi meremagistraalide strateegia elluviimist.
The EU should contribute to this by establishing a 'European maritime transport space without barriers' and stepping up the EU's 'Motorways of the Sea' strategy.
Samuti tuleb vähendada halduskoormust ning luua sobivad tingimused investeeringute toomiseks sadamasektorisse.
Administrative burdens must also be reduced and suitable conditions created to attract investment in the ports sector.
Ühtlasi koostab komisjon suunised ELi keskkonnaõiguse kohaldamiseks sadamate arendamisel.
The Commission will also draw up guidelines for the application of EU environmental legislation to port development.
Peale selle kasutatakse üleeuroopalise transpordivõrgu projekti ja Marco Polo projekti meretranspordi kasvule reageerimiseks ning samal ajal selle säästvuse saavutamiseks.
In addition, the Trans-European Transport Network projects and the Marco Polo project will be used to respond to the growth of maritime transport and at the same time render it sustainable.
Euroopa kui merendusuuringute ja -innovatsiooni ülemaailmne liider: Euroopa on praegu merendusuuringute ja -innovatsiooni alal maailmas juhtpositsioonil.
Europe as a world leader in maritime research and innovation: Europe is currently the world leader in the field of maritime research and innovation.
Seda positsiooni tuleb hoida, sest see annab Euroopa tööstusele, eriti meretranspordisektorile kasvu ja tõhusa tegevuse võimalusi.
This position must be retained, because it affords opportunities for growth and efficiency on the part of Europe's industry (particularly its maritime transport industry).
Eriti palju võimalusi ja eeliseid leidub keskkonnasäästlikkuse valdkonnas, sest majanduse rohelisemaks muutmine annab aina suuremaid konkurentsieeliseid.
Particularly as regards environmental performance, there are many potential opportunities and advantages because 'greening' the industry is increasingly becoming a source of competitive advantage.
Seetõttu peab Euroopa Liit jätkama laevade ohutuse ja keskkonnasäästlikkuse suurendamise püüdeid.
The European Union must therefore continue to seek to improve vessels' safety and their environmental performance.
Sellest tulenev säästev liikuvus peaks aitama kogu transpordiahela tõhusust suurendada.
The resultant sustainable mobility should help to make the whole transport chain more efficient.
Raportööri seisukoha kokkuvõte
S ummary of the rapporteur 's point of view
Komisjoni teatis jätab raportöörile positiivse mulje.
The rapporteur is favourably impressed by the Communication from the Commission.
Kuna see dokument käsitleb tervet rida teemasid, piirdub raportöör mõnede olulisemate punktide esiletoomisega.
As the document deals with numerous subjects, his report is confined to a few priority points.
Eelkõige arvab raportöör, et merendussektori tähtsust pole võimalik üle rõhutada.
The rapporteur primarily considers that the importance of the maritime sector cannot be stressed too much.
Euroopa merendussektor annab selge ja olulise panuse nii ühenduse sisemajanduses kui transpordisüsteemis.
Europe's maritime sector makes a clear and vital contribution both to the Community's internal economy and to Europe's transport system.
Seetõttu tuleb Euroopa meretranspordi huvid Euroopa üldise transpordipoliitika koostamisel olulisele kohale seada.
The interests of the European maritime transport sector must therefore be assigned high priority in establishing general European transport policy.
Tuleb mõista, et Euroopa merendussektor toimib ja konkureerib ülemaailmsel turul.
It must be realised that the European maritime sector mainly operates and competes on a global market.
See tähendab ühtlasi, et meretransport vajab spetsiaalseid poliitikameetmeid.
This global market also means that policy needs to be made to measure for maritime transport.
Laevade lipuriigi vahetamise ohtu koos sellest tuleneva kahjuga keskkonnale, laevanduse kvaliteedile ja kogu merendusvaldkonnale ei tohi alahinnata.
The risk of reflagging, with all its adverse consequences for the environment, the quality of shipping and the maritime cluster, must not be underestimated.
Seetõttu on raportöör seisukohal, et liikmesriigid peaksid tegema kõik neist oleneva oma lippude kasutamise soodustamiseks, näiteks luues tonnaaži maksustamise ning meremeestele ja laevaomanikele maksusoodustuste võimalused.
The rapporteur therefore considers that the Member States should do their utmost to encourage the (existing) use of their flags, for example by providing tax facilities for tonnage taxation and fiscal facilities for seafarers and ship owners.
Raportöör ootab komisjoni lubatud uute riigiabi eeskirjade kehtestamist.
The rapporteur looks forward to the new rules on State aid which the Commission has promised.
Ta kutsub komisjoni üles esitama need 2010. aastal.
He calls on the Commission to submit them in 2010.
Tööhõive ja töötingimustega seoses leiab raportöör, et merenduselukutsed peaksid noorte ELi kodanike jaoks huvipakkuvamaks muutuma.
As regards employment and working conditions, the rapporteur considers that maritime occupations should become more attractive for young EU citizens.
Eriti kui meretransport kasvab ootuste kohaselt, kasvab koos sellega ka nõudmine meeskonnaliikmete järele.
Particularly if maritime transport is to grow as expected, demand for crew members will only increase.
Seetõttu on oluline, et igas vanuses noored saaksid teavet merendussektori kohta.
It is therefore important that young people of all ages should receive information about the sector.
Ühtlasi on tähtis pakkuda meremeestele köitvaid karjäärivõimalusi nii merel kui maal.
It is also necessary to hold out attractive career prospects to seafarers, both at sea and on shore.
Samal ajal ei tohi laevaomanikele muuta võimatuks kolmandate riikide kodanike värbamist oma transpordioperatsioonidele, kuigi loomulikult on tähtis, et nimetatud töötajad vastaksid väljaõppenõuetele ja omaksid nõutavat kvalifikatsiooni.
At the same time, it must not be made impossible for ship owners to hire third-country nationals for their maritime transport operations, although of course it is important that such employees meet the training requirements and have the requisite professional qualifications.
Raportöör peab oluliseks ka ILO poolt heakskiidetud õigusaktide toetamist, ratifitseerimist ning piisavat jõustamist kogu maailmas, et kõigi meremeeste töötingimused oleksid nõuetekohased.
The rapporteur also considers that the legislation adopted in the ILO must be supported, ratified and adequately enforced worldwide to keep the working conditions of all seafarers up to scratch.
Meretranspordisektoril on tõsiseid probleeme seoses keskkonnaga.
The maritime transport sector faces major challenges with regard to the environment.
Esmane ülesanne on oluliselt suurendada merelaevade keskkonnasäästlikkust ning vähendada SOx, NOx, osakeste (PM10) ja CO 2 heitkoguseid.
The primary task is to improve the environmental performance of seagoing ships substantially, and emissions of SO x , NO x , particulates (PM10) and CO 2 must be reduced.
Sellega seoses on väga oluline sõlmida ülemaailmsel tasandil keskkonnakaitset käsitlevad lepingud, et takistada laevade ümberregistreerimist lepingutes mitteosalevate riikide lipu alla.
In this connection it is very important that agreements on the subject should be reached at global level in order to combat the risk of reflagging to non-participating countries.
Raportöör pooldab heitkoguste kontrollpiirkondade loomist Euroopa vetes.
The rapporteur advocates the development of emission control areas in European waters.
Selleks kutsub ta liikmesriike üles võimaluse korral koos naaberriikidega niisuguseid piirkondi määrama, eelkõige NO x heitkoguste vähendamise eesmärgil.
To this end, he calls on the Member States, where possible with neighbouring countries, to designate such areas, particularly with the aim of limiting NO x emissions.
Ühtlasi peavad komisjon ja liikmesriigid koostama alternatiivsed meetmed keskkonnasäästlikkuse suurendamiseks.
The Commission and Member States must also devise alternative measures to improve environmental performance.
Nende meetmete hulka võib kuuluda kasutatava kütuse kvaliteedist ja keskkonnasäästlikkusest sõltuv laevamasuudi maks ning nn roheliste sadamate kontseptsioon.
These might include a levy on bunker fuel geared to the quality and environmental performance of the fuel used, and the concept of Green Ports.
Niisuguse soodustuste ja karistuste süsteemi kohaselt tegeldaks puhtamate laevadega sadamates kiiremini kui rohkem saastavate laevadega ja/või vähendataks nende sadamamakse.
Under such a 'bonus/penalty' system, cleaner vessels would be dealt with in port more quickly than more polluting vessels and/or would receive a discount on their harbour dues.
Raportööril on ühtlasi suured lootused seoses merelaevade tehnoloogilise arenguga.
The rapporteur also has high hopes of the technological development of seagoing ships.
Viimastel aastatel on siseveelaevade keskkonnasäästvuse suurendamisel tehtud suuri edusamme tänu uute kütuseliikide ja paremate mootorite kasutuselevõtmisele.
In recent years, inland waterway vessels have made great progress in their environmental performance thanks to the development of new fuels and better engines.
Komisjon peaks uurima, kas nimetatud tehnoloogilisi uuendusi saaks kasutada ka merelaevanduses.
The Commission should investigate whether these technological developments can also be applied to maritime shipping.
Lõpuks avaldab raportöör arvamust, et meresadamates tuleks rajada elektrivarustuse rajatised, et vähendada sadamates tekkivaid heitkoguseid.
Finally, the rapporteur considers that electricity supply facilities should be established in sea ports to reduce emissions in ports.
Ohutuse valdkonnas ootab raportöör uudishimuga meresõiduohutuse kolmanda paketi praktiliste üksikasjade teatavakstegemist.
In the field of safety, the rapporteur is very curious about the practical details of the Third Maritime Safety Package.
Seetõttu kutsub ta liikmesriike üles paketti kiiresti ja nõuetekohaselt rakendama.
Member States are therefore called upon to implement the package quickly and correctly.
Raportöör peab oluliseks ka vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi otsust minna üle riskipõhisele kontrollimisele.
The rapporteur also takes a favourable view of the decision by the Paris MOU to switch to risk-based inspections.
Sellega välditakse asjatut kontrollimist, suurendatakse järelevalve tõhusust ning vähendatakse kontrollitavate bürokraatiakoormust.
This will prevent unnecessary inspections, increase the effectiveness of monitoring and reduce the red tape for those subject to inspections.
Ohutusega tihedalt seotud julgeoleku valdkonnas väljendab raportöör tingimusteta toetust Atalanta missioonile merelaevade kaitseks Somaali poolsaare ümbruses tegutsevate piraatide eest.
Lastly, on the closely related subject of security, the rapporteur wishes to express his unconditional support for the Atalanta mission which is protecting seagoing vessels against piracy around the Horn of Africa.
Lisaks peaksid laevaomanikud kasutama Atalanta ning teiste rahvusvaheliste koostööorganite pakutavaid piraatlusevastaseid turvavõimalusi.
Ship owners ought, in addition, to take up the security options available from Atalanta and other international cooperation bodies against piracy.
Ühtlasi tuleb võimalikult peatselt kokku leppida kohtuprotsesside asjus tabatud piraatide üle.
As soon as possible, arrangements must also be agreed for appropriate trials of pirates who have been caught.
Raske on leppida tõsiasjaga, et mõnigi kord on vahistatud piraadid uuesti vabaks lastud, kuna nende üle ei ole võimalik kusagil kohut mõista.
The fact that in some cases apprehended pirates are currently released because they cannot be tried anywhere is hard to accept.
Kuivõrd meretransport toimib ülemaailmsel turul, langeb lõppvastutus IMO-le.
Finally, as maritime transport operates on a global market, primary legislative responsibility rests with the IMO.
Euroopa Liit peaks võtma IMO raames ennetava rolli, et kindlustada uute eeskirjade koostamine ja ratifitseerimine.
Within the IMO, the European Union should play a proactive role with a view to securing the drafting and ratification of new rules.
Loomulikult on ELil ka väga tähtis osa IMO eeskirjade ülevõtmisel ELi õigusesse ning nende rakendamisel.
The EU also, of course, plays a very important role in transposing IMO rules into the EU acquis and implementing them.
Eriti rakendamisfaasis peaks EMSA täitma talle kuuluvat rolli.
Particularly at the implementation stage, EMSA should play the role appropriate to it.
Kontroll ja järelevalve peaks toimuma liikmesriikide tasandil, tihedas koostöös vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga.
Inspections and supervision should be performed at Member State level in close consultation with the Paris MOU.
Raportöör ootab kannatamatult ka kuni 2018. aastani ulatuva merenduspoliitika tegevuskava esitamist komisjoni poolt.
The rapporteur also looks forward to the Road Map for Maritime Policy until 2018 which the Commission has promised to submit.
Protokolli eelnõu, millega muudetakse protokolli nr 36 üleminekusätete kohta Euroopa Parlamendi koosseisu osas aastatel 2009–2014: Euroopa Parlamendi arvamus (Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõige 3)
on the draft protocol amending Protocol No 36 on transitional provisions concerning the composition of the European Parliament for the rest of the 2009-2014 parliamentary term: the European Parliament’s opinion (Article 48(3) of the EU Treaty)
protokolli eelnõu kohta, millega muudetakse protokolli nr 36 üleminekusätete kohta Euroopa Parlamendi koosseisu osas aastatel 2009–2014: Euroopa Parlamendi arvamus (Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõige 3)
on the proposal for a Council regulation amending Protocol No 36 on transitional provisions concerning the composition of the European Parliament for the rest of the 2009-2014 parliamentary term: the European Parliament’s opinion (Article 48(3) of the EU Treaty)
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 18. detsembri 2009. aasta kirja Euroopa Parlamendi presidendile üleminekusätteid käsitleva protokolli nr 36 muutmise kohta (17196/2009);
– having regard to the letter from the President of the European Council to the President of the European Parliament of 18 December 2009, concerning the amendment of Protocol No 36 on transitional measures (17196/2009),
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C7-0001/2010 );
– having regard to Article 48(3), first subparagraph, of the Treaty on European Union, pursuant to which the European Council consulted Parliament ( C7‑0001/2010 ),
– võttes arvesse Lissaboni lepingule lisatud protokolli nr 36 üleminekusätete kohta;
– having regard to Protocol No 36 on transitional provisions, annexed to the Lisbon Treaty,
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõikeid 2 ja 3;
– having regard to Article 14(2) and (3) of the Treaty on European Union,
– võttes arvesse otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitlevat 20. septembri 1976. aasta akti (edaspidi 1976. aasta akt);
– having regard to the Act of 20 September 1976 concerning the election of the representatives of the European Parliament by direct universal suffrage (hereinafter ‘the 1976 Act’),
– võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta
– having regard to its resolution of 11 October 2007 on the composition of the European Parliament
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta, 18. ja 19. juuni ning 10. ja 11. detsembri 2009. aasta kohtumiste järeldusi;
– having regard to the conclusions of the European Council meetings of 11 and 12 December 2008, 18 and 19 June 2009 and 10 and 11 December 2009,
– võttes arvesse kodukorra artikli 11 lõiget 4 ja artiklit 74 a;
– having regard to Rules 11(4) and 74a of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ( A7‑0115/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A7‑0115/2010 ),
A. arvestades, et Lissaboni lepinguga muudetud ELi lepingu artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et Euroopa Ülemkogu võtab ühehäälselt Euroopa Parlamendi algatusel ja nõusolekul vastu otsuse Euroopa Parlamendi koosseisu kohta;
A. whereas Article 14(2) of the EU Treaty, as amended by the Lisbon Treaty, provides that the European Council shall adopt by unanimity, on the initiative of the European Parliament and with its consent, a decision establishing the composition of the European Parliament,
B. arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumist silmas pidades ja selle lepingu protokollile nr 36 tuginedes esitas Euroopa Parlament 11. oktoobril 2007. aastal Lamassoure’i ja Severini raporti põhjal koostatud resolutsioonis Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu Euroopa Parlamendi koosseisu kindlaksmääramise kohta;
B. whereas, with a view to the entry into force of the Lisbon Treaty and on the basis of Protocol No 36 thereto, on 11 October 2007 the European Parliament submitted, by its aforementioned resolution set out in the Lamassoure-Severin report, a draft European Council decision establishing the distribution of seats within Parliament,
C. arvestades, et Lissaboni lepingu allakirjutamise ajal ei olnud Euroopa Ülemkogu veel ametlikku otsust Euroopa Parlamendi koosseisu kohta vastu võtnud, kuid oli andnud nõusoleku nimetatud resolutsioonis tehtud ettepanekule, olles suurendanud Euroopa Parlamendi liikmete koguarvu esialgselt 750 liikmelt 751;
C. whereas, at the time the Lisbon Treaty was signed, the European Council had not taken a formal decision on the composition of the European Parliament, but had agreed to the proposal set out in the aforementioned resolution, after raising the total number of MEPs to 751 instead of the 750 initially envisaged,
D. arvestades, et vastavalt Euroopa Ülemkogus saavutatud kokkuleppele kasvas parlamendiliikmete arv Nice’i lepinguga võrreldes 15 võrra (736 liikmelt 751 liikmele) ning 18 lisakohta jaotati 12 liikmesriigi vahel, kusjuures Saksamaa kohtade arvu vähendati vastavalt ELi lepinguga kehtestatud maksimummäärale kolme võrra;
D. whereas the agreement reached in the European Council increased the total number of MEPs by 15 (from the 736 stipulated in the Nice Treaty to 751), with 18 additional seats to be distributed among 12 Member States, while Germany was allocated three fewer seats in view of the maximum number laid down in the EU Treaty,
E. arvestades, et Lissaboni leping ei olnud 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimiste ajal veel jõustunud ja valimised toimusid vastavalt Nice’i lepingule, on Euroopa Parlamendil praegu 736 liiget;
E. whereas, since the Lisbon Treaty had not entered into force before the 2009 European elections, the latter were held in accordance with the provisions of the Nice Treaty, and whereas the European Parliament currently has 736 Members,
F. arvestades, et Lissaboni leping jõustus alles 1. detsembril 2009, siis oleks õiguspärane, et 12 liikmesriigi 18 täiendavat parlamendiliiget saaksid esimesel võimalusel ametisse asuda ja tagada oma liikmesriikidele esindatuse, millele neil on õigus;
F. whereas, given that the Lisbon Treaty finally entered into force on 1 December 2009, the 18 additional MEPs from the 12 Member States concerned should legitimately be able to take up their seats at the earliest opportunity and their home Member States should thus be able to enjoy the representation to which they are entitled,