natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tõepoolest, riiklikud andmed kinnitavad, et naiste tööhõive määra langusega ei kaasne alati sama suur tööpuuduse määra kasv.
Indeed, national data confirm that falling employment rates for women are not necessarily accompanied by similar rises in unemployment rates.
Naised töötavad sageli osalise tööajaga ja neid ei loeta mitte töötuteks, vaid pigem osalise tööajaga töötajateks.
Women are often employed part-time and are not classified as unemployed rather as partially employed.
Seetõttu võib naiste töötust meestega võrreldes pidada alahinnatuks.
Therefore, women’s unemployment can be regarded as underestimated in relation to men’s.
Selleks et mõõta naiste tööpuudust võrdsetel alustel meeste omaga, tuleks suuremat tähelepanu pöörata osalisele tööajaga töötajate tööpuudusele, mida tuleks käsitleda ja avaldada sama põhjalikult kui täistööajaga töötajate tööpuudust.
In order to measure women’s unemployment on equal ground with that of men’s, greater attention should be paid to part-time unemployment, which should be treated and published in the same comprehensive way as full-time unemployment.
Tööhõive suundumused ja nende aluseks olevad andmed on küsitavad.
The trends in employment and the data they are based on can be questioned.
ELis on otsustatud, et üksikisikutel põhineva statistika puhul jagatakse leibkonnad soo järgi.
In the EU, it has been decided that individually-based statistics household be disaggregated by sex.
See on siiski vaid esimene samm selle suunas, et andmetes kajastuksid täpselt naiste ja meeste tööhõive erinevused.
However, this is only the first step in having data accurately reflect the employment differences between women and men.
Smith, Marc „Analysis Note: Gender Equality and Recession”, lk 12.
Smith, Marc: Analysis Note: Gender Equality and Recession, page 12
Poliitikameetmete ja majanduse elavdamise kavadega seotud võimalused
Opportunities in policy responses and recovery plans
2009. aasta detsembris jõudsid ELi valitsusjuhid kokkuleppele 200 miljardi euro suuruse majanduse elavdamise paketi suhtes, mille otsene eesmärk on toetada tööhõivet, kasutades kooskõlastatult riiklikke ja Euroopa tasandi vahendeid.
In December of 2009, the EU Heads of Government agreed on an economic recovery package worth 200 billion Euro, the purpose of which was to directly boos employment using a mix of coordinated national and European spending schemes
Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule „Euroopa majanduse taastamise kava”, KOM(2009)800 lõplik.
Communication from the Commission the European Council, A European Economic Recovery Plan, COM (2009) 800 fin. .
Komisjon rõhutas asjaolu, et nn rohelistel töökohtadel on võimalus tulevikus muutuda Euroopa tööturul oluliseks kasvavaks segmendiks ja et juba praegu võib ELis rohkem kui 20 miljonit töökohta pidada „roheliseks” (10% kogu tööhõivest) ning hiljutised andmed näitavad, et töökohtade arv ainuüksi taastuvenergiasektoris võib aastaks 2020 kahekordistuda, ulatudes 2,8 miljonini
The European Commission underscored that ‘Green jobs’ have the potential to become a key growth segment of future European labour market, already today more than 20 million jobs in the European Union can be considered as ‘green’ (10% of total employment), and recent evidence shows that jobs in the renewable energy sector alone have a potential to double to 2.8 million by 2020
KOM(2009)257, lk 4. .
COM (2009) 257, page 4 .
Me teame, et majanduse keskkonnasõbralik ümberkujundamine ja üleminek hääbuvatest tegevusvaldkondadest vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitavale majandusele suurendab oluliselt nõudlust oskustööliste järele.
We know that the ecological conversion of the economy and the transition from so-called ‘sunset industries’ to low-carbon economy will create a huge demand for workers in skilled trades or professions.
Nn roheliste töökohtade täitmine nõuab piisavaid koolitusprogramme, ümberõpet ja haridusprogramme.
Filling the green collar jobs will require adequate training programs, re-training and education programmes.
Suurt hulka olemasolevaid uuringuid vaadates näeme aga, et nn rohelistel töökohtadel domineerivad peaaegu täielikult mehed, eelkõige alternatiivenergia valdkonnas.
However, looking at the huge amount of studies available, we find that green jobs are almost entirely male-dominated, especially in area of alternative energy area.
Naissoost töötajad on tugevalt alaesindatud taastuvenergiasektoris ning eelkõige teaduse- ja tehnoloogiamahukates ametites.
Women are strongly under-represented in the renewable sector and especially in science and technology-intensive jobs’
Renner, Michael; Sweeney, Sean; Kubit, Jill (2008) „Green Jobs towards decent work in a sustainable, low-carbon world”, Nairobi, lk 309.
Renner, Michael; Sweeney, Sean; Kubit, Jill (2008): Green Jobs towards decent work in a sustainable, low-carbon world, Nairobi, page 309 .
Siiski ei saa õiglase keskkonnasõbraliku ümberkujundamise puhul jätta naisi „rohelisele majandusele” üleminekust (s.t teatavatest ametitest ning koolitus- ja ümberõppeprogrammidest) kõrvale.
Yet, a fair, just and equitable ecological conversion, cannot afford women’s exclusion from the transition to the green economy, i.e. certain trades and professions and training and re-training programmes.
Komisjon on samuti tunnistanud, et me vajame naisi täpselt samadel töökohtadel nagu mehi.
The European Commission has also recognised that ‘we need women in exactly the same sort of jobs as men’
„New Europe, Green Economy, Green Jobs”, intervjuu peadirektor Nikolaus G. van der Pasiga, 16. juuni 2008.
New Europe, Green Economy, Green Jobs, Interview with Nikolaus G. van der Pas, Director General 16 June 2008. .
Kuna võrdõiguslikkus kodanike vahel on üks Euroopa Liidu põhiväärtustest, peaks võrdsete oskustega meestel ja naistel olema võrdne juurdepääs kõigile töökohtadele nii era- kui ka avalikus sektoris.
As equality between citizens is one of the Union’s fundamental values, men and women with equal skills should have equal access to all jobs, in the private and public sector alike.
On olemas ka täiendav pragmaatiline argument: naiste potentsiaal on ühiskonna keskkonnasõbraliku ümberkujundamise seisukohast asendamatu.
There also exists an additional thoroughly pragmatic argument: women’s potential is indispensible for the ecological transformation of society.
Euroopa ei saa kauem lubada olukorda, kus naistöötajates peituvad inimressursid jäetakse kasutamata, käsitledes naisi tööjõu tagavarana üksnes olukordades, kus majanduslikud tingimused tekitavad nõudluse.
Europe can no longer afford to neglect its female human resources by treating women as a back-up plan to boost the workforce only when economic conditions dictate the demand.
Euroopa ja riikliku tasandi meetmed majanduslanguse vastu on ühtlasi võimalus ja ümberkujundav hetk soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks; samuti annab finants- ja majanduskriis meile võimaluse arendada meetmeid ja nägemusi ning määrata kindlaks sekkumist vajavad poliitikavaldkonnad ja alternatiivsed lahendused.
The responses to the recession at the European and national levels also represent an opportunity and transformational moment to promote gender equality, the financial and economic crisis also provides us with an opportunity to develop responses and perspectives and identify policy spaces for intervention and alternative solutions.
Soolist võrdõiguslikkust käsitlev analüüs kõnealusel hetkel aitab ka vältida ebaefektiivse poliitika soovimatuid tagajärgi või soovimatuid tulemusi.
A gender-sensitive analysis at this moment also has the advantage of avoiding unintended consequences of ineffective policies or unintended outcomes.
Sotsiaalsesse infrastruktuuri investeerimist tuleks näha kui võimalust Euroopat moderniseerida ja edendada võrdõiguslikkust, samuti kui paralleelset strateegiat rohelistesse tehnoloogiatesse investeerimisele, et moderniseerida meie füüsilist infrastruktuuri.
Investing in social infrastructure ought to be seen as an opportunity to modernise Europe and promote equality as well as a parallel strategy to investing in green technologies modernising our physical infrastructure.
Smith, Marc „Analysis Note: Gender Equality and Recession”, lk 2.
Smith, Marc, Analysis Note: Gender Equality and Recession, page 2.
Komisjon rõhutas oma töödokumendis „Konsulteerimine tulevase ELi 2020. aasta strateegia üle”, et sooline võrdõiguslikkus on keskse tähtsusega küsimus.
In its working document on the consultation of the ‘Future EU 2020 Strategy’ the EU Commission stressed that gender equality is a key concern.
Ülimalt tähtis on tagada, et sooline aspekt lisatakse Lissaboni strateegia läbivaatamisse, mis leiab aset pärast aastat 2010, sealhulgas Euroopa tööhõivestrateegiasse ja makromajanduse strateegiasse, ning et sellega seoses võetakse arvesse majandus- ja finantskriisi diferentseeritud mõju naistele.
It is of major importance to ensure that a gender perspective is built into the future revision of the Lisbon Strategy after 2010, including the European Employment Strategy and Macro-economic Strategy and that the differentiated impact of the economic and financial crisis on women is taken into account in that context.
Sama oluline on, et nõukogu, komisjon ja liikmesriigid tagavad mis tahes kavandatava poliitika regulaarse hindamise soolise mõju osas ning Euroopa majanduse elavdamise kava, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja muude algatuste raames võetavate meetmete soolise mõju hindamise läbiviimise.
Likewise important by Council, Commission and the Member States is to ensure that all proposed policies are subject routinely to gender impact assessment and to undertake gender impact assessment of the measures currently being taken under the European Economy Recovery Plan, the European Global Adjustment Funds and others.
Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamine ja soovitused tulevikuks
on assessment of the results of the 2006-2010 Roadmap for Equality between women and men, and forward-looking recommendations
naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks
on assessment of the results of the 2006-2010 Roadmap for Equality between women and men, and forward-looking recommendations
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23;
– having regard to Article 23 of the EU Charter of Fundamental Rights,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010” ( KOM(2006)0092 )
– having regard to the Commission communication entitled ‘A Roadmap for equality between women and men: 2006-2010’ ( COM(2006)0092 )
– võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste (2006–2010) vahepealne arenguaruanne” ( KOM(2008)0760 );
– having regard to the Commission communication of 26 November 2008 entitled ‘Mid-term progress report on the roadmap for equality between women and men (2006-2010)’ ( COM(2008)0760 ),
– võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2009. aasta aruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” ( KOM(2009)0694 );
– having regard to the Commission report of 18 December 2009 entitled ‘Equality between women and men – 2010’ ( COM(2009)0694 ),
– võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2000. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ühenduse raamstrateegia poole (2001–2005)” ( KOM(2000)0335 ) ja komisjoni aastaaruandeid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastatel 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009 (vastavalt KOM(2001)0179 , KOM(2002)0258 , KOM(2003)0098 , KOM(2004)0115 , KOM(2005)0044 , KOM(2006)0071 , KOM(2007)0049 , KOM(2008)0010 ) ja KOM(2009)0077 );
– having regard to the Commission communication of 7 June 2000 entitled ‘Towards a Community framework strategy on gender equality (2001-2005)’ ( COM(2000)0335 ) and to the Commission’s annual reports on equality between women and men in the EU for the years 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 and 2009 (respectively, ( COM(2001)0179 , COM(2002)0258 , COM(2003)0098 , COM(2004)0115 , COM(2005)0044 , COM(2006)0071 , COM(2007)0049 , COM(2008)0010 and COM(2009)0077 ),
– võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni humanitaarõiguste ja eelkõige naiste õiguste alaseid õigusakte ja eriti konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise kohta ning teisi naistevastase vägivalla alaseid ÜRO õigusakte, nagu inimõiguste maailmakonverentsil vastu võetud Viini deklaratsioon ja tegevusprogramm, ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 1993. aasta resolutsioon 48/104 naistevastase vägivalla kaotamise kohta, 19. veebruari 2004. aasta resolutsioon 58/147 naistevastase koduvägivalla kaotamise kohta, 30. jaanuari 2003. aasta resolutsioon 57/179 naistevastaste aukuritegude kaotamiseks meetmete võtmise kohta, 2. veebruari 1998. aasta resolutsioon 52/86 kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse meetmete kohta naistevastase vägivalla kaotamiseks;
– having regard to the UN legal instruments in the sphere of human rights and more especially women’s rights, in particular the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women and the other UN instruments relating to violence against women, such as the Vienna Declaration and Programme of Action, adopted at the World Conference on Human Rights, and UN General Assembly resolutions 48/104 of 20 December 1993 on the elimination of violence against women, 58/147 of 19 February 2004 on the elimination of domestic violence against women, 57/179 of 30 January 2003 on working towards the elimination of crimes against women committed in the name of honour, and 52/86 of 2 February 1998 on crime prevention and criminal justice measures to eliminate violence against women,
– võttes arvesse Pekingis 4.–15. septembril 1995. aastal korraldatud neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud tegevusprogrammi ning Euroopa Parlamendi 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusprogrammi järelmeetmete kohta
– having regard to the Platform for Action adopted at the Fourth World Conference on Women, held in Beijing from 4 to 15 September 1995, and to its resolutions of 18 May 2000 on ‘the follow-up to the Beijing Action Platform
– võttes arvesse ÜRO peasekretäri 9. oktoobri 2006. aasta aruannet uurimuse kohta, mis käsitleb kõiki naistevastase vägivalla vorme;
– having regard to the UN Secretary-General’s in-depth study of 9 October 2006 on all forms of violence against women,
– võttes arvesse ÜRO Peaassamblee naiste staatuse komisjoni 49. istungjärgu lõplikku aruannet, mis avaldati 2005. aasta märtsis;
– having regard to the final report of the 49th session of the UN General Assembly’s Commission on the Status of Women, published in March 2005,
– võttes arvesse Aafrika naiste õiguste protokolli, mida teatakse ka Maputo protokollina, mis jõustus 26. oktoobril 2005 ja mis muu hulgas otseselt keelab kõik naiste suguelundite moonutamise vormid;
– having regard to the Protocol on the Rights of Women in Africa, also known as the Maputo Protocol, which entered into force on 26 October 2005 and expressly stipulates that all forms of female genital mutilation must be prohibited,
– võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta, milles nähakse ette naiste suurem osalemine relvastatud konfliktide ennetamisel ja rahu ülesehitamisel;
– having regard to UN Security Council Resolution 1325 (2000) of 31 October 2000 on women and peace and security, which calls for women to be involved more widely both in the prevention of armed conflict and in peace-building,
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu tööd kõnealuses valdkonnas, eriti parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalhartat;
– having regard to the Council of Europe’s work in this area, particularly the revised European Social Charter,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine)
– having regard to Directive 2006/54/EC of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation (recast)
– võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 86/613/EMÜ;
– having regard to the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity in a self-employed capacity and repealing Directive 86/613/EEC ( COM(2008)0636 ), submitted by the Commission on 3 October 2008,
– võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta ( KOM(2008)0637 );
– having regard to the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 92/83/EEC on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding ( COM(2008)0637 ), submitted by the Commission on 3 October 2008,
– võttes arvesse komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse nõuandekomitee 2003. aasta mai aruannet soolise mõõtme eelarvesse kaasamise kohta;
– having regard to the May 2003 report by the Commission’s Joint Committee on Equal Opportunities for Women and Men on gender mainstreaming in national budgets,
– võttes arvesse naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitlevat nõuandekomiteed ja selle arvamust soolise palgaerinevuse kohta, mis on vastu võetud 22. märtsil 2007;
– having regard to the Advisory Committee on Equal Opportunities and its opinion on the gender pay gap, adopted on 22 March 2007,
– võttes arvesse oma 17. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni seksuaalse kuritarvitamise suhtes kaitsetute naiste ja lastega kaubitsemise ennetusstrateegiate kohta
– having regard to its resolution of 17 January 2006 on strategies to prevent the trafficking of women and children who are vulnerable to sexual exploitation
– võttes arvesse oma 24. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni naiste sisserände kohta: naissoost sisserändajate roll ja koht Euroopa Liidus
– having regard to its resolution of 24 October 2006 on ‘women’s immigration: the role and place of immigrant women in the European Union’
– võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu oma 23. ja 24. märtsi 2006. aasta kohtumisel;
– having regard to the European Pact for Gender Equality, adopted by the European Council of 23 and 24 March 2006,
– võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 kohta
– having regard to its resolution of 13 March 2007 on ‘a roadmap for equality between women and men (2006-2010)’
– võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös
– having regard to its resolution of 13 March 2008 on Gender Equality and Women’s Empowerment in Development Cooperation
– võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008
– having regard to its resolution of 3 September 2008 on ‘Equality between women and men – 2008’
– võttes arvesse oma 24. veebruari 1994. aasta
– having regard to its resolutions of 24 February 1994
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0098 . ;
Texts adopted, P7_TA(2009)0098 . ,
– võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni inimkaubanduse tõkestamise kohta
– having regard to its resolution of 10 February 2010 on preventing trafficking in human beings
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0018 . ;
Texts adopted, P7_TA(2010)0018 . ,
– võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009
– having regard to its resolution of 10 February 2010 on ‘equality between women and men in the European Union – 2009’
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0021 . ;
Texts adopted, P7_TA(2010)0021 . ,
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A7-0156/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7‑0156/2010 ),
A. arvestades, et vaatamata sellele, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on üldiste inimõiguste vajalik eeltingimus ja et see on Euroopa Liidu põhiõigus, mida on juba ammu tunnustatud aluslepingutes, püsib poliitilises tegelikkuses ja naiste elus ikka märkimisväärne ebavõrdsus;
A. whereas, although equality between women and men is a necessary requirement for the full enjoyment of our universal human rights and a fundamental EU principle that has long been recognised in the Treaties, significant inequalities continue to make themselves felt in day-to-day politics and in women’s lives,
B. arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse poliitika aitab kaasa majandusarengule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele;
B. whereas gender equality policies constitute an instrument of economic development and social cohesion,
C. arvestades, et sooline võrdõiguslikkus peab olema Euroopa kultuurilise ja poliitilise identiteedi tähis;
C. whereas gender equality must be a mark of European cultural and political identity,
D. arvestades, et naistevastane vägivald on soolise võrdõiguslikkuse suur takistus ning levinuim inimõiguste rikkumise viis, millel ei ole geograafilisi, finantsilisi või sotsiaalseid tõkkeid; arvestades, et vägivalla ohvritest naiste arv on murettekitav;
D. whereas violence against women is a major obstacle to gender equality and is one of the most widespread human rights violations, knowing no geographical, financial or social barriers; whereas the number of women who are victims of violence is alarming,
E. arvestades, et me ei saa enam jätkata kulunud, säästva arenguga kokkusobimatute majandusmudelitega, mis põhinevad iganenud soopõhisel tööjaotusel, mille on asendanud naiste tööjõuturule integreerumine; arvestades, et me vajame uut, sotsiaalselt jätkusuutlikku mudelit, mis põhineb teadmistel ja uuendustegevusel, kaasab täies ulatuses majandusse naiste pädevuse, tagab meeste ja naiste vahel vastutusalade võrdse jaotuse nii avalikus kui ka eraelus ning võimaldab saavutada töö- ja eraelu hea tasakaalu;
E. whereas we cannot continue to be tied to worn-out, environmentally unsustainable economic models based on an outdated sexual division of labour that has been superseded by women’s absorption into the labour market; whereas we need a new and socially sustainable model based on knowledge and innovation, which incorporates the full range of women’s skills into the economy, restores the balance of responsibilities between men and women in public and in private and provides a good work-life balance,
F. arvestades, et kuigi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes 2006–2010 juhitakse tähelepanu puudustele naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel ning nendega on mõnel juhul soolise võrdõiguslikkuse eesmärke edendatud, on üldised edusammud jäänud tagasihoidlikuks;
F. whereas, although the 2006-2010 Roadmap for Equality has highlighted gaps in the achievement of full gender equality and, in some cases, driven the gender equality agenda forward, overall progress has been insufficient,
G. arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse aspektide süvalaiendamist riikide poliitikasse tuleb hoogustada;
G. whereas efforts to mainstream the gender perspective into public policy need to be stepped up,