natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kongo DVs püüavad vastastikused kindlustusstruktuurid, näiteks Ida-Kongos asuv Musaru vastastikune tervisekindlustusselts, ellu jääda „konkurentsis“ valitsusväliste organisatsioonidega, kes eelkõige sõjapiirkondades annavad abi tasuta.
In the Democratic Republic of the Congo, mutual structures such as the Musaru Mutual Health Organisation in East Congo are struggling to survive in the face of competition from NGOs providing free services, particularly in conflict zones.
Kuid selles piirkonnas on just kirikud, mis tegutsevad väga tugevas ja tõhusas võrgus, vastastikuse kindlustuse eri vormide tekkel liikumapanevaks jõuks.
In this region, however, it is churches which are a driving force behind the development of mutual structures, operating through a well-established and efficient network.
Aafrika vastastikuse kindlustuse struktuuride küsimuses peetavate arutelude käigus kerkib üles mitmeid olulisi küsimusi.
A number of essential questions underlie the debate on mutual health structures in Africa.
Millist rolli täidavad vastastikuse kindlustuse struktuurid võrreldes pingutustega, mida teevad riigid, kes püüavad luua oma tervishoiusüsteemi?
What role do such structures play compared to the efforts pursued by states seeking to establish health care structures?
Milline on vastastikuse kindlustuse struktuuride roll seoses valitsusväliste organisatsioonidega, kes pakuvad paljusid teenuseid tasuta?
What role do mutual structures play in relation to NGOs providing a full range of services free of charge?
Mil määral saavad Aafrika vastastikuse kindlustuse struktuurid, mille vorme on sadu, olla midagi rohkemat kui korporatiivsed, usulised või isegi etnilised struktuurid, ning kerkida pinnale sotsiaalse liikumisena?
To what extent can African mutual organisations, of which there are hundreds of different models, be something more than a corporate, religious or even ethnic sideline and emerge as a social movement?
Kuidas saaks rahvusvaheline üldsus võtta endale toetaja või algataja rolli, lastes samal ajal Aafrika struktuuridel iseseisvuda ja vastutus enda kätte võtta?
How can the international community play a supporting role, or even take initiatives, while allowing the African structures to develop autonomy and take responsibility for themselves?
Vastastikuse kindlustuse mudel on riigi pingutuste kõrval alternatiivne mudel, kuid nõuab liikmete vahelist solidaarsust.
The mutual model offers an alternative to the efforts of the state, but requires solidarity on the part of its members.
Kas see nõuab ka jõukamaid liikmeid?
It may be that it needs wealthy members too.
Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu tasandil võeti hiljuti vastu riikideülesed eeskirjad vastastikuse tervisekindlustuse kohta ning paljud riigid üritavad nüüd luua kohustuslikku ravikindlustussüsteemi.
The West African Economic and Monetary Union recently adopted a supra-national regulation on mutual health organisations and several countries are attempting to introduce a compulsory sickness insurance scheme.
Kas suudetakse säilitada solidaarsus, dünaamilisus ja paindlikkus, millest peavad juhinduma väga keerulises olukorras arenevad Aafrika vastastikuse kindlustuse organisatsioonid?
Will it be possible to maintain the values of solidarity, dynamism and a flexibility which should guide African mutual organisations, which are developing against a background of highly complex circumstances?
Näib, et praegu ollakse ristteel.
It seems that we are now at a crossroads.
Jätkusuutlik vastastikuse kindlustuse mudel peaks hõlmama eri jooni.
A sustainable mutual model should possess different qualities.
Ta peaks tagama solidaarsuse – solidaarsuse põhja ja lõuna vahel ja osalejate vahel –, kuid pikaajalises perspektiivis saavutama autonoomsuse ja omafinantseerimise.
It should be based on solidarity - between north and south and among its members - but in the long term should aim to gain its autonomy and become self-financing.
Ta peaks olema paindlik ja kohanduma eri olukordadega.
It should be flexible and adapt to different circumstances.
Ta peaks püüdlema võrdsuse poole – mitte iga osaleja sissemaksu mõttes, et tagada struktuuri majanduslik ellujäämine, vaid juurdepääsu mõttes tervishoiuteenustele.
It should aim for equality, not in the individual’s contribution to its economic survival, but in the access to health care it provides.
Ta peaks olema kaasav ja sotsiaalselt dünaamiline, et mõjutada tervishoiupoliitikat ja avaldada survet valitsusele.
It should be participatory and embody a social dynamic, so as to be able to influence and even guide health policies and bring pressure to bear on governments.
Seetõttu ei tohiks ta olla otseselt valitsusest sõltuv, sest vastasel juhul võiks ta teha samu vigu ja omada samu puudusi.
It should not therefore depend directly on the government in office, otherwise it might commit the same errors or even be guilty of the same shortcomings.
Samuti peaks ta ühendama rohujuure tasandi ja kaasama selle tervise edendamisse.
Finally, it must link the actors on the ground and involve them in the health care process.
Ta peaks olema majanduslikus mõttes pikaajaliselt elujõuline, solidaarne, paindlik, dünaamiline ja kaasav.
It must be economically viable in the long-term, based on solidarity, flexible, dynamic and participatory.
Seda kõike on palju, kuid eespool kirjeldatud algatused juba liiguvad selles suunas.
It is a lot to ask, but the initiatives described above are moving in this direction.
Ka Euroopa Liit etendab solidaarsete tervishoiusüsteemide loomisel oma osa.
The European Union has a role to play in the introduction of health structures based on solidarity.
Kõigepealt tehakse tööd selle nimel, et oleksid olemas vastastikuse kindlustuse struktuuride jaoks vajalikud tingimused: esmatasandi tervishoiusüsteemide nõustamine, suunamine ja rahastamine ning ravimite kättesaadavus, ilma milleta ei ole võimalik arendada ühtegi ravikindlustussüsteemi.
First by working to ensure that the pre-conditions for mutual systems are met, by providing advice, guidance and funding of basic health care systems, together with access to drugs, without which no health insurance system can develop.
Lisaks tuleb Sahara-taguse Aafrika riikidele tagada läbipaistev rahastamine, mille aluseks on inimeste tervisenäitajad, mis osutavad elanikkonna vajadustele.
It must provide the countries of sub-Saharan Africa with transparent funding based on health indicators reflecting the needs of the population.
Samuti tuleb toetada elanikkonna teadlikkuse tõstmise programme haiguste ennetamisest ja varajasest diagnoosimisest, sest tervisekeskuste madal külastatavus kohtades, kus need on olemas, näitab, et tegemist on probleemiga, mis kahtlemata ei ole vaid rahaline.
It must support programmes to educate the population in prevention and early diagnosis of diseases, since the low attendance at health centres where they do exist, points to a problem which is undoubtedly more than financial.
Ja lõpuks tuleb toetada rahvusvahelisi solidaarsusprogramme, mis panevad aluse algatustele ja teabevahetusele, mis teevad võimalikuks vastastikuse abi võrkude ülesehitamise ja muutuste toimumise ühiskonnas.
Lastly, it must support international solidarity programmes to develop initiatives and exchanges which will allow the creation of mutual networks that can bring about social transformation.
Tervishoiu kaubaks mittemuutmine, mida nõuab Euroopa, peaks olema reegel ka Aafrikas.
Europe demands that health care should not be commoditized and that must be the rule for Africa too.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009 (millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 663/2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy
Raportöör: Kathleen Van Brempt
Rapporteur: Kathleen Van Brempt
PE 443.045v04-00
PE 443.045v04-00
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009 (millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 663/2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2010)0283 );
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0283 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 194 lõike 1 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C7-0139/2010 );
– having regard to Article 294(2) and Article 194(1)(c) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0139/2010 ),
15. septembri 2010. aasta arvamus (ELTs seni avaldamata) ;
Opinion of 15 September 2010 (not yet published in OJ) ,
– võttes arvesse nõukogu esindaja 22. oktoobri 2010. aasta kirjaga võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4 heaks;
– having regard to the undertaking given by the Council representative by letter of 22 October 2010 to approve Parliament’s position, in accordance with Article 294(4) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust ( A7‑0246/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on Budgets ( A7‑0246/2010 ),
komisjoni ettepanekule
to the Commission proposal
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009 (millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele)
Regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 663/2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 194 lõike 1 punkti c,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 194(1)(c) thereof,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu ettepaneku riikide parlamentidele,
After transmission of the draft legislative act to the national parliaments,
15. septembri 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). ,
Opinion of 15 September 2010 (not yet published in the Official Journal). ,
Euroopa Parlamendi … seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu … otsus .
Position of the European Parliament of ... (not yet published in the Official Journal) and decision of the Council of... . ,
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 663/2009
(1) Regulation (EC) No 663/2009 of the European Parliament and the Council
(2) Käesolev määrus ei tohiks piirata eesmärki anda võimalikult suur osa 3,98 miljardi euro suurusest rahastamispaketist 2010. aasta lõpuks määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatükis osutatud allprogrammidele.
(2) This Regulation should be without prejudice to the aim of granting as much of the financial envelope of EUR 3.98 billion as possible by the end of 2010 to the sub-programmes referred to in Chapter II of Regulation (EC) No 663/2009.
Siiski on sätestatud, et osa sellest summast ei seota nende allprogrammide raames kohustustega.
However, it has been established that part of that amount will not be committed under those sub- programmes.▌
(3) Kooskõlas Euroopa tööhõive ja majanduskasvu 2020. aasta strateegiaga ning ELi kliima- ja energiapaketi ja 2006. aasta energiatõhususe tegevuskavaga aitab täiendavate taastuvate energiaallikate arendamine ja energiatõhususe edendamine kaasa keskkonnasäästlikule majanduskasvule, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku majanduse arendamisele ning kliimamuutuste vastasele võitlusele.
(3) In the spirit of the Europe 2020 strategy for sustainable growth and jobs, and in line with the EU climate and energy package and the 2006 Action Plan for Energy Efficiency, the development of further renewable energy sources and the promotion of energy efficiency would contribute to green growth, building a competitive and sustainable economy, and tackling climate change.
Kõnealuste poliitikavaldkondade toetamisega luuakse Euroopas uusi töökohti ja keskkonnasäästikke võimalusi, millega soodustatakse konkurentsivõimelise, kindla ja jätkusuutliku majanduse arendamist.
By supporting those policies, Europe will create new jobs and green market opportunities, thereby fostering the development of a competitive, secure and sustainable economy.
Sellega seoses on väga oluline, et erinevad valitsustasandid teeksid omavahel koostööd („mitmetasandiline valitsemine”).
Cooperation among the various tiers of government ("multi-level governance") is essential in this context.
(4) Suuremate finantsstiimulite pakkumine on peamine vahend suurtest stardikuludest tulenevate takistuste vähendamiseks ning energia säästva kasutamise soodustamiseks.
(4) Providing increased financial incentive is a key element in lowering the barriers that high up-front costs represent and in stimulating sustainable energy improvements.
Seepärast tuleks luua sihtotstarbeline rahastamisvahend, et kasutada määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki kohaseid vahendeid, mida ei saa kohustustega siduda 2010. aasta lõpuks.
A dedicated financial facility (hereinafter "the facility") should therefore be created to use the funding under Chapter II of Regulation (EC) No 663/2009 which cannot be committed by the end of 2010.
Rahastamisvahendi loomist tuleks kaaluda komisjoni esitatud säästva energia rahastamise algatust arvestades.
The creation of the facility should be considered in the light of the Sustainable Energy Financing Initiative proposed by the Commission .
Kõnealuse rahastamisvahendiga tuleks toetada energiatõhususe ja taastuvenergia projekte ning hõlbustada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning riigiasutustel energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud investeerimisprojektide (eriti nende, milles keskendutakse linnakeskkonnale) rahastamist.
The facility should support the development of energy efficiency and renewable energy projects and facilitate the financing of investment projects related to energy efficiency and renewable energy by local , regional and national public authorities, in particular in urban settings.
Selles protsessis tuleks tähelepanu pöörata koostoimele teiste liikmesriikides kättesaadavate rahaliste vahenditega, nagu struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond, Euroopa kohaliku energia abivahend (ELENA) ning määrusega (EÜ) nr 397/2009
In this process, attention should be paid to synergies with other financial resources available in the Member States, such as the Structural and Cohesion Funds, the European Local Energy Assistance ( ELENA ) Facility and the European Regional Development Fund as amended by Regulation (EC) No 397/2009
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 397/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega. muudetud Euroopa Regionaalarengu Fond, et vältida kattumist teiste rahastamisvahenditega.
Regulation (EC) No 397/2009 of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1080/2006 on the European Regional Development Fund as regards the eligibility of energy efficiency and renewable energy investments in housing. , in order to avoid overlaps with other financial instruments.
(5) Säästva energia investeerimisabi võib olla kõige tõhusam ja kasulikum, kui see suunatakse kohalikule tasandile.
(5) Investment support in sustainable energy can be most effective and beneficial when targeted at local level.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks vastavate haldusstruktuuride kättesaadavuse või toimimisega seotud põhjustel, võib siiski olla tõhusam suunata abi riigi tasandile.
However, in duly justified cases it may be more effective to aim at the national level, e.g. for reasons related to the availability or functioning of relevant administrative structures.
(6) Selleks et maksimeerida liidu rahaliste vahendite mõju lühikeses perspektiivis, peaks rahastamisvahendit haldama üks või mitu sellist finantsvahendajat nagu rahvusvahelised finantsasutused.
(6) To maximise the impact of the Union funding in the short term, the facility should be managed by one or more financial intermediaries such as International Financial Institutions (IFIs).
Selliste finantsvahendajate valimise alus peaks olema nende tõendatud suutlikkus kasutada rahalisi vahendeid kõige tõhusamalt ja tulemuslikumalt eesmärgiga kaasata võimalikult lühikese aja jooksul võimalikult palju teisi riiklikke ja erainvestoreid ning saavutada liidu rahastamise ja koguinvesteeringute võimalikult suur võimendus , et kaasata olulised investeeringud liidus.
The selection of such financial intermediaries should take place on the basis of their demonstrated ability to use the funding in the most efficient and effective way , with the objective of maximising the participation, within the shortest possible time, of other public and private investors and of achieving the highest leverage between the Union funding and the total investment with a view to raising significant investments in the Union.
Finants- ja majanduskriisis, mis mõjutab eriti ebasoodsalt kohalike piirkondlike ja omavalitsuste rahalisi vahendeid, tuleks siiski tagada, et omavalitsuste raske eelarveseisund ei takistaks neid vahenditele juurde pääsemast.
However, in times of financial and economic crises which have a particular adverse effect on the finances of local and regional authorities, it should be ensured that the difficult budgetary situation of those authorities does not hinder them from being able to access the funding.
(7) Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 663/2009 rahastatakse rahastamisvahendi kaudu üksnes meetmeid, mille mõju ELi majanduse elavdamisele on kiire, mõõdetav ja oluline ning mis suurendavad energiajulgeolekut ja vähendavad kasvuhoonegaaside heidet.
(7) In compliance with Regulation (EC) No 663/2009 investment projects should be financed under the facility only if they have a rapid, measurable and substantial impact on economic recovery within the Union, increased energy security and the reduction in greenhouse gas emissions.
Sellised projektid annavad kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega panuse keskkonnasäästlikku majanduskasvu, konkurentsivõimelise, seotud, säästva ja keskkonnasäästliku majanduse arengusse ning tööhõive säilitamisse, töökohtade loomisse ja võitlusse kliimamuutuse vastu.
Such investment projects contribute to green growth, the development of a competitive, connected, sustainable and green economy, as well as to the protection of employment, job creation and tackling climate change, in accordance with the "Europe 2020" objectives.
Määruses (EÜ) nr 663/2009 sätestatud kriteeriumidest tuleks rahastamisvahendi kaudu rahastatavate projektide valimisel ja abikõlblikkuse kindlakstegemisel kinni pidada.
The criteria set out in Regulation (EC) No 663/2009 should apply to the selection and eligibility of the projects financed under the facility.
Projektide geograafiline tasakaalustatus on ka oluline element, mida tuleb arvesse võtta , et tagada käesoleva määruse mõju majanduse elavdamisele kogu liidus, ning tunnistada asjaolu, et mõnes liikmesriigis ei ole projekte rahastatud või on rahastatud ainult osaliselt määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki alusel .
The geographical balance of the projects should also be taken into account as an essential element , to ensure the impact of this Regulation on economic recovery throughout the Union , and in recognition of the fact that in some Member States, projects have not or have only partially been financed under Chapter II of Regulation (EC) No 663/2009 .
(7 a) Kuna käesoleval määrusel peab olema lühiajaline majanduslik mõju, ei tohiks projekti taotluse saamise ja selle kohta lõpliku otsuse tegemise vahele jääda rohkem kui kuus kuud.
( 7a ) In view of the required short-term economic impact of this Regulation, the time between receipt of an application for a project and the final decision thereon should not exceed six months.
(8) Eraldi juriidilised kohustused IIa peatüki kohaste eelarveliste kulukohustuste rakendamiseks tuleks võtta 31. märtsiks 2011.
(8) ▌Individual legal commitments implementing budgetary commitments under Chapter IIa should be made by 31 March 2011.
(8 a) Rahastamisvahend ei tohiks luua pretsedenti seoses liidu eelarve kasutamisega ja võimalike tulevaste rahastamismeetmetega, sealhulgas energiasektoris, vaid seda tuleks pidada majandusraskuste ajal vastu võetud erandlikuks meetmeks.
( 8a ) The facility should not constitute a precedent with regard to the use of the Union budget and possible future funding measures, including in the energy sector, but should be considered rather as an exceptional measure adopted during a period of economic difficulty.
(9) Arvestades tungivat vajadust leevendada majanduskriisi, peaksid määruse (EÜ) nr 663/2009 II peatüki alusel tehtud kulutused olema abikõlblikud alates 13. juulist 2009, sest paljud taotlejad soovisid, et kulutused muutuksid abikõlblikuks alates toetusetaotluse esitamisest kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)
(9) Due to the urgent need to address the economic crisis , expenditure incurred under Chapter II of Regulation (EC) 663/2009 should be eligible as from 13 July 2009 as many applicants requested the eligibility of expenditure from the submission of the grant application in line with Article 112 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities
IIa peatüki alusel tehtud kulutused peaksid olema abikõlblikud alates 1. jaanuarist 2011.
Expenditure incurred under Chapter IIa should be eligible as from 1 January 2011.
(10) Arvestades tungivat vajadust leevendada majanduskriisi, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,
(10) Due to the urgent need to address the economic crisis▌, this Regulation should enter into force immediatelyon publication,
Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 663/2009 muutmine
Article 1 Amendments to Regulation (EC) No 663/2009
Määrust (EÜ) nr 663/2009 muudetakse järgmiselt.
Regulation (EC) No 663/2009 is amended as follows:
(1) Artiklile 1 lisatakse järgmine lõik:
(1) In Article 1, the following paragraph is added:
„Käesoleva määrusega võimaldatakse luua rahastamisvahend energiatõhususe ja taastuvenergia algatuste rahastamiseks”
"This Regulation provides for the creation of a financial facility (hereinafter "the facility") to support energy efficiency and renewable energy initiatives"
(2) Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
(2) Article 3 is amended as follows:
a) lõige 2 asendatakse järgmisega:
(a) paragraph 2 is replaced by the following:
2009. ja 2010. aasta eelarveliste kulukohustuste täitmisega seotud II peatüki kohased eraldi juriidilised kohustused võetakse 31. detsembriks 2010.
Individual legal commitments under Chapter II implementing the budgetary commitments made in 2009 and 2010 shall be made by 31 December 2010.
IIa peatüki kohased eraldi juriidilised kohustused võetakse 31. märtsiks 2011.”
Individual legal commitments under Chapter IIa shall be made by 31 March 2011."
b) lisatakse järgmine lõige:
(b) the following paragraph is added: