natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– kavandatav ümberpaigutamine nelja aasta jooksul mõjutab vahendeid, mille positsiooni oleks võinud ELi ülemaailmse rolli raames vastupidi tugevdada; näiteks võiks olla küsitav kodanikukaitse rahastamisvahendi assigneeringute vähendamine kolmandates riikides, kui looduskatastroofid tabavad regulaarselt vaeseimaid kolmanda maailma riike;
- the proposed redeployment over the four years affects instruments whose positioning in the frame of EU as a global player could have on the contrary been reinforced; as an example, it could be questionable to reduce appropriations for the Civil Protection Instrument in third countries when natural catastrophes hit regularly the poorest third world countries;
– lisaks, mis puutub paindlikkusinstrumendi kasutuselevõttu, on ette nähtud üksnes 9,6% (18,3 miljonit 190 miljonist) suurune osalus kogu banaanisektori kaasnevate meetmete rahastamises (ainult 2010. aastal), kusjuures seda rahastamisvahendit võiks 2010. aastal kasutada kuni 115 miljoni ulatuses;
- furthermore, as regards the mobilisation of the Flexibility Instrument, a contribution of only 9.6% (18.3 million out of 190 million) to the whole financing of BAM, is foreseen (in 2010 only), whereas this Instrument could be mobilised up to 115 million in year 2010;
– sellest tulenevalt ohustab varu laialdane kasutamine liidu võimet tulla toime ettenägematult tekkiva kriisiga ja sellele asjakohaselt reageerida ning ei räägi kavandatava rahastamise kasuks;
- as a result, the extensive use of the margin jeopardises the Union's ability to face and to react to unforeseeable emerging crisis, and do not speak in favour of the proposed financing;
– seetõttu ei võimalda 4. rubriigi krooniline alarahastamine, millele komisjon juhtis õigustatult tähelepanu oma aruandes, milles hinnati institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimist, banaanisektori kaasnevate meetmete rahastamise jätkusuutlikkust.
- therefore, the chronic under financing of Heading 4, rightly pointed out by the Commission in its report assessing the functioning of the IIA, does not allow the sustainability of the financing of BAM.
Praeguse seisuga ei ole ettepanek kooskõlas 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga ja selle läbivaatamine kõigi institutsioonidevahelise kokkuleppe punktides 21–23 ette nähtud vahendite abil on vältimatu.
As it stands, the proposal is not compatible with the MFF 2007-2013, and its revision, through all means provided for by points 21 to 23 of the IIA, is unavoidable.
Teabeks olgu toodud, et kavandatav üldine rahastamine (kaasa arvatud ümberpaigutamine) on nelja aasta jooksul järgmine (miljonites eurodes):
For information, the proposed overall financing (including redeployment) over the four years
RAHASTAMISE ALLIKAD
FINANCING SOURCES
Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtt
Mobilisation of the Flexibility instrument
Rubriigi 4 varu
Margin Heading 4
Reageerimine finants- ja majanduskriisist tingitud olukorrale arengumaades
Emergency response to the financial and economic crisis in developing countries
Ettevalmistav tegevus arengumaade kasuks toimuvaks ravimitööstuse tehnosiirdeks
Preparatory action - Pharmaceutical-related transfer of technology in favour of developing countries
Toiduainetega kindlustamine
Food security
Valitsusvälised osalejad arengukoostöös
Non-State actors in development
Inim- ja sotsiaalareng
Human and social development
Kodanikukaitse rahastamisvahend
Civil protection CPFI
1 a. on seisukohal, et ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, vähendades drastiliselt mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) rubriigi 4 ülemmäära suhtes jäävat varu, ei jäta piisavalt tegutsemisruumi tekkida võiva kriisiga toimetulekuks ja sellele asjakohaselt reageerimiseks;
C onsiders that the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council, by drastically reducing the margin under the ceiling of heading 4 of multiannual financial framework 2007-2013(MFF), does not leave sufficient room for manoeuvre to face and to react adequately to a potential upcoming crisis;
1 d. tuletab meelde, et paindlikkusinstrumendi eesmärk on rahastada „selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada […] ülemmäärade piires” 1 , ja peab banaanisektori meetmeid sellesse kategooriasse kuuluvateks kaasnevateks meetmeteks;
R ecalls that the Flexibility Instrument aims at financing “ clearly identified expenditure which could not be financed within the limits of the ceilings 1 ” , and considers measures relating to trade in bananas to be accompanying measures falling into that category;
1 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 27.
1 Point 27 of the IIA of 17 May 2006.
Lõige 1 e (uus)
Paragraph 1 e (new)
Digitaalajastu avalik-õiguslik ringhääling ja duaalsüsteemi tulevik
on public service broadcasting in the digital era: the future of the dual system
digitaalajastu avalik-õigusliku ringhäälingu ja duaalsüsteemi tuleviku kohta
on public service broadcasting in the digital era: the future of the dual system
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 14 ja artikli 106 lõiget 2;
– having regard to Articles 14 and 106(2) of the Treaty on European Union,
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli nr 29 liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta
– having regard to Protocol No 29, annexed to the TEU, on the system of public broadcasting in the Member States
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 11 lõiget 2
– having regard to Article 11(2) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv)
– having regard to Directive 2010/13/EU of the European Parliament and of the Council of 10 March 2010 on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the provision of audiovisual media services (Audiovisual Media Services Directive)
– võttes arvesse oma 19. septembri 1996. aasta resolutsiooni avalik-õigusliku televisiooni rolli kohta multimeediaühiskonnas
– having regard to its resolution of 19 September 1996 on the role of public service television in a multi-media society
– võttes arvesse oma 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni meediakanalite koondumise ja meedia pluralismi kohta Euroopa Liidus
– having regard to its resolution of 25 September 2008 on concentration and pluralism in the media in the European Union
– võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni meediapädevuse kohta digitaalses maailmas
– having regard to its resolution of 16 December 2008 on media literacy in a digital world
– võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2009. aasta teatist riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes
– having regard to the Commission communication of 2 July 2009 on the application of State aid rules to public service broadcasting
– võttes arvesse komisjoni töödokumenti massiteabevahendite mitmekesisuse kohta Euroopa Liidu liikmesriikides ( SEK(2007)0032 );
– having regard to the Commission staff working document on media pluralism in the Member States of the European Union ( SEC(2007)0032 ),
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 11. septembri 1996. aasta soovitust nr R (96) 10 liikmesriikidele avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatuse tagamise kohta;
– having regard to Recommendation No R (96) 10 of 11 September 1996 of the Committee of Ministers of the Council of Europe to Member States on the guarantee of the independence of public service broadcasting,
– võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 25. jaanuari 1999. aasta resolutsiooni avalik-õigusliku ringhäälingu kohta
– having regard to the resolution of the Council and of the representatives of the governments of the Member States, meeting within the Council of 25 January 1999 concerning public service broadcasting
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. jaanuari 2007. aasta soovitust nr CM/Rec(2007)2 liikmesriikidele meedia pluralismi ja meediasisu mitmekesisuse kohta;
– having regard to Recommendation No CM/Rec(2007)2 of 31 January 2007 of the Committee of Ministers of the Council of Europe to member states on media pluralism and diversity of media content,
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. jaanuari 2007. aasta soovitust nr CM/Rec(2007)3 liikmesriikidele avalik-õigusliku meedia ülesannete kohta infoühiskonnas;
– having regard to Recommendation No CM/Rec(2007)3 of 31 January 2007 of the Committee of Ministers of the Council of Europe to member states on the remit of public service media in the information society,
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 25. juuni 2009. aasta soovitust nr 1878 (2009) avalik-õigusliku ringhäälingu rahastamise kohta;
– having regard to Recommendation No 1878 (2009) of 25 June 2009 of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe on the funding of public service broadcasting,
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 27. septembri 2006. aasta deklaratsiooni avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatuse tagamise kohta liikmesriikides;
– having regard to the declaration of 27 September 2006 of the Committee of Ministers of the Council of Europe on the guarantee of the independence of public service broadcasting in the member states,
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ( A7-0286/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7‑0286/2010 ),
A. arvestades, et demokraatlikus Euroopa ühiskonnas sõltub kodanike osalus avalikus arutelus ning juurdepääs teabele digitaalmaailmas elujõulisest ja konkurentsivõimelisest audiovisuaal- ja trükimeedia sektorist;
A. whereas, in a democratic European society, participation of citizens in public debate and access to information in the digital world depend on a vibrant and competitive audiovisual and written press sector,
B. arvestades, et ringhäälingumeedia on ELi liikmesriikide kodanike peamiste teabeallikate hulgas ning on seetõttu tähtis tegur inimeste väärtuste ja arvamuste kujundamisel;
B. whereas broadcast media are among the most important sources of information available to citizens in EU Member States, and as such are an important factor in shaping people’s values and opinions,
C. arvestades, et nii avalik-õiguslikul kui ka eraõiguslikul ringhäälingul on etendada oluline roll kõiges, mis puudutab Euroopa audiovisuaaltoodangut, kultuurilist mitmekesisust ja eripära, informatsiooni, pluralismi, sotsiaalset ühtekuuluvust, põhivabaduste edendamist ning demokraatia toimimist;
C. whereas both public service and private-sector broadcasting have a crucial role to play with regard to European audiovisual production, cultural diversity and identity, information, pluralism, social cohesion, the promotion of fundamental freedoms and the functioning of democracy,
D. arvestades, et avalik-õiguslik ringhääling on teerajaja rollis, sest ta hoogustab ja kasutab tehnoloogia arengut, et pakkuda üldsusele meediasisu uuendusliku meedia- ja edastustehnika abil;
D. whereas public service broadcasters have a pioneering role in stimulating and utilising technological developments in order to offer their content to the public via innovative media and distribution techniques,
E. arvestades, et ELi audiovisuaalmaastik on ainulaadne ning seda iseloomustab nn duaalsüsteem, mis põhineb õigel tasakaalul avalik-õigusliku ja kommertsringhäälingu vahel;
E. whereas the EU audiovisual landscape is unique, and is characterised by what has been described as the ‘dual system’, based on a true balance between public service and commercial broadcasters,
F arvestades, et tõhus duaalsüsteem, mille puhul avalik-õiguslik ja eraõiguslik meedia on õiges tasakaalus, vastab üldsuse huvidele;
F whereas an effective dual system with a genuine balance between public service and private-sector broadcasters, is in the general interest,
G. arvestades, et avalik-õigusliku ja kommertsringhäälingu kooseksisteerimine on taganud vabalt kättesaadava programmilise mitmekülgsuse, mis toob kasu kõigile ELi kodanikele ning soodustab meedia pluralismi, kultuurilist ja keelelist mitmekesisust, toimetuste vahelist konkurentsi (sisu kvaliteedi ja mitmekülgsuse osas) ning sõnavabadust;
G. whereas the coexistence of public service and commercial broadcasters has ensured a diverse range of freely accessible programming, which benefits all EU citizens and contributes to media pluralism, cultural and linguistic diversity, editorial competition (in terms of content quality and diversity) and freedom of expression,
H. arvestades, et Euroopa Liit peab duaalsüsteemi rolli eriti oluliseks Euroopa meediasisu tootmisel ja levitamisel;
H. whereas the EU attaches special importance to the role of the dual system in contributing to the production and dissemination of EU content,
I. arvestades, et audiovisuaalmaastikul viimastel aastatel toimunud muutused seoses digitaaltehnoloogiate ja tasuliste platvormide arengu ning uue veebimeedia osalejatega on mõjutanud ringhäälingu traditsioonilist duaalsüsteemi ning samuti toimetuste vahelist konkurentsi (sisu kvaliteedi ja mitmekülgsuse osas), sundides avalik-õiguslikku ja eraõiguslikku ringhäälingut oma tegevust diferentseerima ja kavandama uusi edastusplatvorme;
I. whereas changes in the audiovisual landscape in recent years, with the development of digital technologies, proprietary pay platforms and new online media actors, have had an impact on the traditional dual broadcasting system and on editorial competition (in terms of content quality and diversity), making it necessary for public service and private broadcasters to diversify their operations and consider new distribution platforms,
J. arvestades, et tänu uute tehnoloogiate levikule on muutnud viis, kuidas Euroopa kodanikud saavad juurdepääsu meediale ja teabele;
J. whereas the spread of new technologies has changed the way European citizens gain access to the media and to information,
K. arvestades, et veebikeskkonna puhul ei saa säilitada meediasektori tavapäraseid piire, kuna traditsiooniline meedia peab püsimajäämiseks laienema uutele platvormidele (nagu SMS-teenused, veebilehed ja rakendused nutitelefonidele), kooskõlas Euroopa Liidu digitaalse tegevuskava eesmärkidega;
K. whereas traditional boundaries in the media sector can no longer be upheld in the online environment, since traditional media cannot survive without expanding into new platforms (such as SMS services, web pages and applications for smartphones), in line with the objectives of the EU's Digital Agenda,
L. arvestades, et ajalehed ja ajakirjad on pluralistliku ja mitmekülgse Euroopa meediamaastiku oluline osa – ning peavad selleks ka jääma;
L. whereas newspapers and magazines are, and should continue to be, essential components in a pluralistic and diverse European media landscape,
M. arvestades, et telekommunikatsiooni- ja Interneti-teenuste pakkujad ning otsingumootorid muutuvad uues meediakeskkonnas üha olulisemaks;
M. whereas telecom providers, internet service providers and search engines are playing an ever-increasing role in the new media environment,
N. arvestades, et digitaalajastul, millele on iseloomulik tarbijatele pakutav laiem valik, kuid mida samas võib ohustada publiku killustatus, meediakanalite üha suurem koondumine, vertikaalselt integreeritud meediaettevõtete arvu suurenemine ning areng tasuliste teenuste ja krüpteerimise suunas, võimaldab avalik-õiguslik ringhääling säilitada avalikku arutelu, pakkudes kvaliteetset ja sotsiaalse väärtusega programmi ning objektiivset informatsiooni;
N. whereas in the digital era – which is characterised by increased consumer choice, but also by a risk of audience fragmentation, increasing media concentration, the rise of vertically integrated media companies, a shift towards pay services and encryption – public service broadcasting does and should help to maintain a public sphere, providing high quality, socially valuable programming and objective information,
O. arvestades, et teatavates liikmesriikides ei ole avalik-õiguslik ringhääling veel sotsiaalselt piisavalt kinnistunud ja tal puuduvad piisavad vahendid;
O. whereas in certain Member States public service broadcasting is not yet sufficiently socially embedded and does not have adequate resources at its disposal,
P. arvestades, et mõnes liikmesriigis seisavad avalik-õiguslikud kanalid silmitsi oluliste probleemidega, mis ohustavad nende poliitilist sõltumatust, elujõulisust ja isegi rahastamise alust, seades nii duaalsüsteemi säilimise otseselt ohtu;
P. whereas public broadcasters in some Member States are confronted with major problems that jeopardise their political independence, their viability and even their financial basis, posing a direct threat to the very existence of the dual system,
Q. arvestades, et reklaami vähenemise tõttu on kommertstelevisioon viimasel ajal sattunud majanduslikesse raskustesse;
Q. whereas commercial television has recently faced economic hardship as a result of the advertising recession,
R. arvestades, et avaliku teenuse osutamise määratlemine ning avalik-õigusliku ringhäälingu rahastamine kuulub Amsterdami protokolli põhimõtetele kohaselt liikmesriikide ainupädevusse;
R. whereas it lies within the exclusive competence of the Member States to define the public service remit and to provide for the funding of their public service broadcasters, in accordance with the principles of the Amsterdam Protocol,
S. arvestades, et avalik-õiguslik meedia vajab piisavalt riiklikku rahastamist, uute tehnoloogiate ja platvormide kasutuselevõtus osalemist ning stabiilset ja prognoositavat reguleerivat raamistikku, mis võimaldaks tal täita oma ülesandeid, pakkudes kvaliteetset kultuurilist ja uudiste infosisu ning arendades selle abil üldsuse huvides meediapädevust;
S. whereas public service media need sufficient public funding, participation in relevant new technologies and platforms and a stable and foreseeable regulatory environment in order to be able to fulfil their remit in terms of offering a high standard of cultural and news content, and as such explicitly to develop media literacy for the benefit of the public,
T. arvestades, et avalik-õiguslikku ringhäälingut on võimalik parandada liikmesriikide vahel kogemusi ja häid tavasid vahetades;
T. whereas public service broadcasting can be improved through exchanges of experience and best practice between the Member States,
U. arvestades, et sõnavabaduse, meedia pluralismi ning avalik-õigusliku meedia sõltumatuse, ülesannete ja rahastamise osas Euroopas kehtivate normide järgimine peaks olema kõigi liikmesriikide prioriteet;
U. whereas respect for European standards relating to freedom of expression, media pluralism and the independence, remit and funding of public service media should be a priority for all the Member States,
V. arvestades, et ELi käsutuses ei ole praegu asjakohaseid vahendeid, et jälgida ohte, mis ähvardavad avalik-õiguslikku meediat ja duaalsüsteemi liikmesriikides või ELi teatavates piirkondades, ning neile reageerida,
V. whereas the EU does not currently have the appropriate instruments at its disposal to monitor, and react to, threats to public service media and the dual system in Member States or specific regions of the EU,
2. rõhutab eelkõige tõeliselt tasakaalustatud Euroopa duaalsüsteemi olulist rolli demokraatia, sotsiaalse ühtekuuluvuse, integratsiooni ja sõnavabaduse edendamisel, ning eriti meedia pluralismi, meediapädevuse, kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse ning Euroopa ajakirjandusvabaduse standardite säilitamisel ja edendamisel;
Underlines, in particular, the fundamental role of a genuinely balanced European dual system in promoting democracy, social cohesion and integration and freedom of expression, with an emphasis on preserving and promoting media pluralism, media literacy, cultural and linguistic diversity and compliance with European standards relating to press freedom;
11. tuletab meelde, et tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtte kohaselt peab avalik-õiguslikul ringhäälingul olema võimalus oma ülesannete raames pakkuda teenuseid, sh uusi teenuseid, kõigil platvormidel;
Recalls that, according to the principle of technological neutrality, public service broadcasters, within the remit assigned to them, must have the opportunity to offer their services, including new services, on all platforms;
17. tuletab meelde Euroopa Nõukogu soovituste ja deklaratsioonide tähtsust, mille on heaks kiitnud kõik ELi liikmesriigid ning mis sätestavad Euroopas kehtivad normid sõna- ja ajakirjandusvabaduse, meedia pluralismi ning avalik-õigusliku meedia sõltumatuse, korralduse, ülesannete ja rahastamise osas, eelkõige infoühiskonnas, tagades nii avalik-õigusliku ringhäälingu usaldusväärsust;
Recalls the importance of the Council of Europe's recommendations and declarations, which have been agreed upon by all the EU Member States and lay down European standards relating to freedom of expression, press freedom, media pluralism and the independence, organisation, remit and funding of public service media, particularly in the information society, thereby safeguarding the credibility of public service broadcasting;
20. kutsub liikmesriike üles tihendama meediavaldkonda reguleerivate asutuste koostööd riiklike kontrolliasutuste Euroopa võrgustiku (EPRA) raames ning tõhustama oma vastava avalik-õigusliku ringhäälingusüsteemiga seotud kogemuste ja heade tavade vahetamist;
Calls on the Member States to intensify the cooperation between national media regulators within the European Platform of Regulatory Authorities (EPRA) and step up the exchange of experience and best practice in relation to their respective national broadcasting systems;
23. kutsub komisjoni üles pöörama ühinemisläbirääkimistel suuremat tähelepanu duaalsüsteemile kui ELi õigustiku osale, ning nõuab tungivalt, et jälgitaks kandidaatriikide edusamme selles valdkonnas;
Calls on the Commission to give higher priority to the dual system as a part of the EU acquis in the context of accession negotiations, and urges that the progress made by candidate countries in this respect be monitored;
30. julgustab erinevaid sidusrühmi tihedamale koostööle duaalsüsteemi kindlustamiseks ning eelkõige julgustab avalik-õiguslikku ja eraõiguslikku ringhäälingut tegema koostööd nii omavahel kui ka väljaandjatega sisu jagamise ja uuenduslike projektide osas, ning looma koostöömehhanisme;
Encourages the various stakeholders to intensify their cooperation with a view to safeguarding the dual system and, in particular, encourages public service and private broadcasters to cooperate with one another and with publishers in relation to content-sharing and innovative projects and to find ways of working together;
34. jääb ootama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi Euroopa päritoluga teostele pühendatud saateaega käsitlevate sätete rakendamist, arvestades et teatavad liikmesriigid ei ole mingeid sellekohaseid meetmeid võtnud;
Looks forward to the implementation report on the provisions of the AVMS directive regarding the broadcasting time allocated to European programmes, given that certain Member States have failed to take any action in this respect;
Ringhääling on ainulaadne valdkond.
Broadcasting is a unique sector.
See mõjutab inimeste väärtusi ja arvamusi ning on endiselt peamine teabeallikas enamikule ELi kodanikest.
It influences people’s values and opinions and is still the main source of information for most citizens in the EU.
Seetõttu on ringhäälingul eriline tähtsus põhivabaduste ja demokraatia, sealhulgas sotsiaalse ühtekuuluvuse kaitsmisel ja edendamisel.
Therefore it has special significance for the protection and promotion of fundamental freedoms and democracy, including social cohesion.
Duaalsüsteem kui ELi õigustiku osa
Dual system part of EU acquis
Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis
As underlined by the Audiovisual Media Services Directive
Avalik-õigusliku ja kommertsringhäälingu kooseksisteerimine on taganud programmilise mitmekülgsuse.
The co-existence of public and commercial broadcasters has ensured a diverse range of programming.