natgillin/translations-raw huggingface dataset:
COSAC võib esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile seisukohti, mis küll ei ole osalevatele parlamentidele siduvad.
COSAC can address ‘contributions’ to the European Parliament, the Council and the Commission, although these are not binding on the parliaments involved.
Euroopa Parlament osaleb COSACi istungitel kuueliikmelise delegatsiooniga, mille liikmeks on ka kaks asepresidenti, kelle tööülesannete hulka kuulub eriti sidemete arendamine liikmesriikide parlamentidega.
The European Parliament’s involvement takes the form of attendance by a delegation of six Members, two of whom are Vice-Presidents particularly familiar with issues concerning relations with the national parliaments.
Amsterdami lepingule lisatud protokolliga riikide parlamentide funktsiooni kohta muudeti niisugune kord ametlikuks ning tõsteti lepinguõiguslikule tasemele.
The Protocol on the role of national parliaments in the European Union annexed to the Treaty of Amsterdam formalised these arrangements and incorporated them into Treaty law.
Protokolliga julgustatakse riikide parlamente osalema aktiivsemalt liidu tegevuses ja väljendama seisukohti nende teemade kohta, mis parlamente eriti puudutavad.
The Protocol encourages the national parliaments to become more closely involved in the activities of the Union and to express their views on matters of particular interest to them.
Selleks on protokollis sätestatud komisjoni dokumentide kiirem edastamine ning kuue nädala pikkune tähtaeg, enne kui nõukogu tohib alustada teksti arutamist.
With that aim in view, it provides for the prompter forwarding of Commission documents and stipulates that six weeks must elapse before the Council can start considering a text.
Nice’i konverentsil vastuvõetud deklaratsioonis Euroopa Liidu tuleviku kohta on kirjas, et riikide parlamendid osalevad ulatuslikumas arutelus, mille käigus muu hulgas selgitatakse „riikide parlamentide rolli Euroopa arhitektuuris“.
The ‘Declaration on the Future of the Union’ adopted by the Nice European Council called for the national parliaments to be involved in wide-ranging discussions which would address issues including the ‘role of the national parliaments in the European architecture’.
Sellele vastavalt käsitles järgnevalt riikide parlamentide rolli Euroopa Konvendi üks üheteistkümnest töörühmast.
Accordingly, one of the eleven working groups set up by the ensuing European Convention focused on the role of the national parliaments.
Edasi nenditakse, et nende parlamentide suhe Euroopa Parlamendiga ei ole konkurentsisuhe.
‘Anchoring’ the Union in the Member States was a matter for the national parliaments, whose relationship with the European Parliament should not be one of competition.
Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide rollid on erinevad, kuid nende ühine eesmärk on tuua liit kodanikele lähemale ning sel moel aidata kaasa liidu demokraatliku legitiimsuse tugevdamisele
Their roles might be different, but they shared the common objective of bringing the EU closer to citizens and thus contributing to enhancing the democratic legitimacy of the Union
Dokument CONV 35302, 22.10.2002, lk 2–3. .
Document CONV 35302 of 22 October 2002, pp. 2 and 3. .
2002. aastal pühendas Euroopa Parlament oma suhetele riikide parlamentidega põhjaliku raporti
In 2002 the European Parliament drew up a comprehensive report on its relations with the national parliaments
7. veebruari 2002. aasta resolutsioon, põhiseaduskomisjoni raport A5-0023/2002 , raportöör Giorgio Napolitano. .
Resolution of 7 February 2002, report A5-0023/2002 of the Committee on Constitutional Affairs, rapporteur Giorgio Napolitano. .
Resolutsiooni punkt 1. .
Paragraph 1 of the resolution. .
Liidu vajalik parlamentariseerimine peab tuginema kahele sambale: ühelt poolt Euroopa Parlamendi pädevuse laiendamine kõikidele liidu otsustele ja teiselt poolt riikide parlamentide pädevuse tugevdamine oma riigi valitsuse suhtes.
The necessary parliamentarisation of the Union should be based on two fundamental approaches: on the one hand, the broadening of the European Parliament’s powers vis-à-vis all the Union’s decisions, and, on the other, the strengthening of the powers of the national parliaments vis-à-vis their respective governments
Resolutsiooni punkt 3.
Paragraph 3 of the resolution. .
Suhete praktilise korralduse kohta tegi Euroopa Parlament ettepaneku, et koostööd Euroopa integratsiooni kõikides valdkondades tuleb asjaomaste komisjonide vahel edasi arendada ja süstematiseerida, muu hulgas ühise välis- ja julgeolekupoliitika, majandus- ja rahaliidu, vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala ning põhiseadusküsimuste valdkonnas.
As regards the practical side of relations, it proposed that cooperation between the parliamentary committees of the national parliaments and the European Parliament in all European integration-related sectors should be developed and placed on a systematic footing, not least in the areas of the common foreign and security policy, Economic and Monetary Union, the area of freedom, security and justice and constitutional affairs
Resolutsiooni punkt 13.
Paragraph 13 of the resolution. .
Põhiseaduse lepingu protokollidega, milles käsitletakse riikide parlamentide rolli Euroopa Liidus ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist, anti riikide parlamentidele esimest korda võimalus kontrollida õigusakti ettepaneku vastavust subsidiaarsuse põhimõttele, eeldusel, et menetluses osaleb kolmandik parlamentidest (nn kollase kaardi menetlus).
In the protocols annexed to the Constitutional Treaty dealing with the role of the national parliaments in the European Union and the application of the principles of subsidiarity and proportionality for the first time the national parliaments were given the possibility of securing a review of a legislative proposal in respect of its compliance with the subsidiarity principle if one-third of the national parliaments submit reasoned opinions calling for such a review (‘yellow card’ procedure).
Nendessamades Lissaboni lepingu (ehk teise nimega reformilepingu) protokollides täiendati seda õigust veel võimalusega tõkestada õigusakti ettepanek riikide parlamentide enamuse, Euroopa Parlamendi liikmete enamuse ning nõukogu liikmete 55 %-lise enamuse nõudel (nn punase kaardi menetlus).
In the same protocols annexed to the Lisbon Treaty, also referred to as the reform Treaty, this right was broadened to encompass the possibility of halting consideration of a legislative proposal on the basis of a call made by a majority of the national parliaments, a majority in the European Parliament and a majority of 55% of the members of the Council (‘red card’ procedure).
See uuendus puudutab samuti Euroopa Parlamendi suhteid riikide parlamentidega, kuna Euroopa Parlament peab kinni pidama kaheksa nädala pikkusest tähtajast, enne kui tohib ettepaneku arutamise lõpetada, ning peab arvestama selle aja jooksul esitatud põhjendatud arvamusi.
This innovation also has a bearing on relations between the European Parliament and the national parliaments, since the former must allow a period of eight weeks to elapse before concluding its consideration of a proposal and must take account of reasoned opinions submitted during that period.
Lisaks peab parlament kohandama oma kodukorda vastavalt uutele tingimustele.
In addition, it must bring its Rules of Procedure into line with the new situation.
Isegi kui uue korra tegelik tähendus ilmneb alles Lissaboni lepingu jõustumise järel, ei saa siiski alahinnata selle „sümboolset“ tähendust, sest riikide parlamente tunnustatakse esimest korda ametlikult „liidu tasandil tegutsejatena“.
Although the practical impact of the new arrangements will become clear only once the Lisbon Treaty has entered into force, their ‘symbolic’ significance should not be underestimated, since for the first time the national parliaments have been officially recognised as ‘players at Union level’.
Milliseid järeldusi võib teha kirjeldatud suhete arengust Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel?
What conclusions can be drawn from this survey of the way relations between the European Parliament and the national parliaments have developed?
Esiteks võib järeldada, et vastuolu enam ei ole.
The first is that there is no longer any antagonism between the two sides.
Euroopa Parlament ei ole piirdunud soosiva suhtumisega riikide parlamentide rolli suurenemisse, vaid on seda aktiivselt toetanud.
The European Parliament has not just taken a benevolent view of the measures which have increased the importance of the role played by the national parliaments; it has actively supported the process.
Lisaks on asjaosalised mõistnud, et vaid üksteist oma tegevusega vastastikku täiendades saavutavad nad suurema parlamentaarse kontrolli täitevvõimu üle nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil.
In addition, all those involved have recognised that it is only by joining forces that they can enhance parliamentary scrutiny of the executive at both Union and Member State levels.
Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide liikmed suhtlevad ühtede ja samade ministritega, olgu need siis valitsuse esindaja või Euroopa Liidu ministrite nõukogu esindaja rollis.
The Members of the European Parliament and of the national parliaments have to deal with the same ministers, whether in their capacity as representatives of national governments or in their capacity as representatives of the Council of Ministers.
Need suhted peavad konkretiseeruma koostöös, mis peab olema paremini struktureeritud, kuid ei pea olema jäigemasse vormi surutud.
Relations between the European Parliament and the national parliaments must take the form of cooperation which is more structured, but not necessarily more formalised.
Seletuskirja tekstile eelnev resolutsiooni projekt sisaldab selleks mitmeid praktilisi ettepanekuid.
The motion for a resolution preceding this text contains a number of practical proposals as to how this might be brought about.
Teisalt ei tohi parlamentidevaheline koostöö tuua endaga kaasa sekkumist parlamentide otsustuspädevusega seotud õigustesse.
On the other hand, interparliamentary cooperation must not encroach on parliaments' decision-making powers.
Kõik parlamentidevahelise koostöö vormid peavad olema omamoodi nõuandvad, ei tohi sisaldada otsuseid liidu olemasolevate otsustusprotsesside kohta ning neile peab olema iseloomulik, et parlamendid ja parlamendiliikmed tunnustavad üksteist ühiskonna peegeldajatena
Any form of interparliamentary cooperation should be deliberative by nature, non-decisive with regard to the existing EU policy cycles and characterised by mutual recognition of parliaments and parliamentarians as mirrors of society
Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vaheliste suhete arengu kohta Lissaboni lepingu raames
on the development of the relations between the European Parliament and national parliaments under the Treaty of Lisbon
– tuletades meelde väliskomisjoni 22. jaanuari 2008. aasta arvamust Lissaboni lepingu kohta,
– recalling the opinion of its Foreign Affairs Committee of 22 January 2008 on the Treaty of Lisbon,
Institutsioonidevaheline kokkulepe 2006/C 139/01 ja Lissaboni lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõige 3 ;
Interinstitutional Agreement 2006/C 139/01 and Article 41(3) of the EU Treaty, as amended by the Treaty of Lisbon. ;
8. on Lissaboni lepingu jõustumisel meelsasti valmis kandma ÜVJP ja EJKPga seotud suurenevat vastutust eelarve eest ja järelevalvekohustust ning eelkõige ootab asepresidendi/kõrge esindaja aruandekohustust;
Looks forward to shouldering its own increased budgetary and scrutiny responsibilities with respect to the CFSP and the ESDP once the Treaty of Lisbon enters into force, and in particular the holding to account of the Vice-President/High Representative;
Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamise kohta vastavalt Lissaboni lepingule
on the development of the relations between the European Parliament and national Parliaments under the Treaty of Lisbon
3. usub, et riikide parlamentidel on otsustav roll ELi arengukoostöö poliitilise õiguspärasuse parandamisel, sest koordineeritud jõupingutused viivad paremate tulemusteni ja ametliku arenguabi tõhusa kasutamiseni;
Believes that national parliaments play a crucial role in strengthening the political legitimacy of EU development cooperation policy as coordinated efforts lead to better results and efficient use of official development assistance (ODA);
5. väljendab täielikku valmisolekut teha riikide parlamentidega koostööd arengukoostöö rahastamisvahendi demokraatliku kontrolli osas.
Expresses its full readiness to work together with the national parliaments on the democratic scrutiny of the Development Cooperation Instrument.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1080/2006 on the European Regional Development Fund as regards the eligibility of energy efficiency and renewable energy investments in housing
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2008)0838 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0838 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 162, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0473/2008 );
– having regard to Article 251(2) and Article 162 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0473/2008 ),
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ( A6‑0134/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0134/2009 ),
(4) Et tagada Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 158 sätestatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide täitmine, peaksid meetmed olema suunatud väikese sissetulekuga majapidamistele, nagu need on määratletud kehtivates riiklikes õigusaktides .
(4) In order to ensure that the objectives of economic and social cohesion as set out in Article 158 of the EC Treaty are met, interventions should target low-income households, as defined by the national legislation in force .
(4) Et tagada Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 158 sätestatud ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide täitmine, peaksid meetmed toetama sotsiaalset ühtekuuluvust .
(4) In order to ensure that the objectives of cohesion policy as set out in Article 158 of the EC Treaty are met, interventions should support social cohesion .
(4 a) Euroopa Kontrollikoda soovitas 2007. aasta eelarvet käsitlevas aastaaruandes seadusandlikel asutustel ja komisjonil kaaluda tulevaste kuluprogrammide ümberkujundamist, lihtsustades abikõlblike kulude arvutusbaasi ning kasutades „reaalsete kulude” hüvitamise asemel rohkem ühekordseid või kindlasummalisi makseid.
(4a) The European Court of Auditors recommended in its 2007 annual report that the legislative authorities and the Commission be prepared to reconsider the design of future expenditure programmes by giving due consideration to simplifying the basis of calculation of eligible cost and making greater use of lump - sum or flat - rate payments instead of reimbursement of "real costs".
(4 b) Selleks et lihtsustada ERFi toetust saavate tegevuste juhtimist, haldamist ja kontrolli (eriti kui see on seotud tulemuspõhiste hüvitussüsteemidega), on asjakohane lisada kolm täiendavat abikõlblikku kululiiki, nimelt kaudsed kulud, ühekordsed maksed ning kuluühikute standardiseeritud astmikul põhinevad ühtsed määrad.
(4b) In order to ensure the necessary simplification in the management, administration and control of operations that receiv e an ERDF grant, particularly when linked to a result-based reimbursement system, it is appropriate to add three additional forms of eligible costs, namely, indirect costs, lump sums and flat-rate standard scales of unit cost.
(4 c) Kulude abikõlblikkusega seotud õiguskindluse tagamiseks tuleks neid täiendavaid abikõlblikke kululiike kohaldada kõikide ERFi antavate toetuste suhtes.
(4c) In order to ensure legal certainty in relation to the eligibility of expenditure, these additional forms of eligible costs should be applicable to all grants from the ERDF.
Seepärast tuleb seda kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. augustist 2006. aastast, mis on määruse (EÜ) nr 1080/2006 jõustumise kuupäev.
Retroactive application should therefore be necessary with effect from 1 August 2006, which is the date of entry into force of Regulation (EC) No 1080/2006.
Määrus (EÜ) nr 1080/2006
Regulation (EC) No 1080/2006
Artikkel 7 – lõige 1a
Article 7 – paragraph 1a
Kulutused energiatõhususe parandamiseks ja taastuvenergia kasutamiseks olemasolevates elamutes väikese sissetulekuga majapidamiste toetuseks peavad olema abikõlblikud kõigi liikmesriikide jaoks .
Expenditure on energy efficiency improvement and on the use of renewable energy in existing housing in favour of low-income households shall be eligible for all Member States .
Kõikides liikmesriikides on kulutused energiatõhususe suurendamiseks ja taastuvenergia kasutamiseks olemasolevates elamutes abikõlblikud summa ulatuses, mis moodustab ERFi kogutoetusest kuni 4 % .
In each Member State , expenditure on energy efficiency improvements and on the use of renewable energy in existing housing shall be eligible up to an amount of 4% of the total ERDF allocation .
Sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamise eesmärgil määratlevad liikmesriigid eluasemega seotud kulutuste abikõlblikkuse siseriiklikes eeskirjades kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 56 lõikega 4.
Member States shall define categories of eligible housing in national rules, in conformity with Article 56(4) of Regulation (EC) No 1083/2006, in order to support social cohesion.
(2 a) lisatakse järgmine lõige:
( 2 a) The following paragraph shall be inserted:
"3 a.
" 3 a.
Järgmised kulud on kooskõlas lõikega 1 kõlblikud ERFi toetust saama tingimusel, et need on tehtud kooskõlas siseriiklike eeskirjadega, sealhulgas raamatupidamiseeskirjadega, ja allnimetatud eritingimuste alusel:
The following costs shall be eligible for a contribution from the ERDF as defined in paragraph 1 provided that they are incurred in accordance with national rules, including accountancy rules, and under the specific conditions provided for below:
toetuste puhul:
in the case of grants:
(i) ühtse määra alusel deklareeritavad kaudsed kulud kuni 20 % ulatuses tegevuse otsekuludest;
(i) indirect costs , declared on a flat-rate basis, of up to 20% of the direct costs of an operation;
(ii) ühtse määraga kulud, mis arvutatakse vastavalt kuluühikute standardiseeritud astmikule, mille on kindlaks määranud liikmesriik;
(ii) flat-rate costs calculated by application of standard scales of unit cost as defined by the Member State ;
(iii) tegevuse kulusid täielikult või osaliselt hõlmav ühekordne makse.
(iii) lump sums to cover all or part of the costs of an operation.
Alapunktides i, ii ja iii osutatud võimalusi võib ühendada ainult juhul, kui need hõlmavad abikõlblike kulude eri kategooriaid või kui neid kasutatakse sama tegevuse eri projektide rahastamisel.
The options referred to in points (i), (ii) and (iii) may be combined only where each of them covers a different category of eligible costs or where they are used for different projects within the same operation.
Alapunktides i, ii ja iii osutatud kulud määratakse eelnevalt kindlaks selge, õiglase ja kontrollitava arvutuse alusel.
The c osts referred to in point s (i), (ii) and (iii) shall be established in advance on the basis of a fair, equitable and verifiable calculation.
Alapunktis iii osutatud ühekordne makse ei tohi ületada 50 000 eurot.”
The lump sum referred to in point (i ii) shall not exceed EUR 50 000 ".
Käesoleva määruse artikli 1 lõiget 2 a kohaldatakse alates 1. augustist 2006.
Article 1( 2a ) of this Regulation shall apply with effect from 1 August 2006.
26. novembril esitas Euroopa Komisjon vastuseks jätkuvale finantskriisile ja Euroopa majanduse aeglustumisele laiaulatusliku Euroopa majanduse elavdamise kava.
On 26 November, in response to the ongoing financial crisis and slow-down in the European economy, the European Commission presented a wide-ranging Economic Recovery Plan for Europe.
ELi ühtekuuluvuspoliitika kui reaalmajanduse suurim investeeringute allikas annab kõnealusesse kavasse olulise panuse.
EU Cohesion Policy, as the largest source of investments in the real economy, makes an important contribution to this plan.
Ajavahemikuks 2007–2013 eraldatud koguvahenditest rohkem kui 65 % on juba ette nähtud investeeringuteks Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive nelja prioriteetsesse valdkonda.
More than 65% of its total allocation for the period 2007-2013 is already "earmarked" for investment in the four priority areas of the Lisbon strategy for growth and jobs.
Seetõttu pole üllatav, et projekti elluviimise kiirendamiseks ning majandusliku kindluse ja dünaamilisuse loomiseks on võetud nii õiguslikke kui ka muid meetmeid.
It comes as no surprise, therefore, that both legislative and non-legislative measures have been taken to help accelerate project implementation on the ground and build confidence and dynamism in the economy.
Selles kontekstis esitas komisjon ettepanekud perioodi 2007–2013 käsitleva kolme kehtiva ELi struktuurifondide määruse läbivaatamise kohta, milleks on üldmäärus, Euroopa Regionaalarengu Fondi määrus ja Euroopa Sotsiaalfondi määrus.
In this context, the Commission presented proposals to revise three of the current EU Structural Funds Regulations for the period 2007-2013: the General Regulation, the European Regional Development Fund (ERDF) Regulation, and the European Social Fund (ESF) Regulation.
Üldiselt on kõnealuste õigusnormide muutmise eesmärk täiustada liikmesriikide rahakäivet ja likviidsust, hõlbustada finantskorraldusvahendite kasutamist, lihtsustada ja laiendada kindlasummaliste või ühekordsete kulude tegemist ning laiendada toetusvõimalusi, et investeerida eluasemete energiatõhususse ja taastuvenergia kasutamisse.
In general terms, the purpose of these legislative changes is to improve cash flow and liquidity in the Member States, facilitate the use of financial engineering instruments, simplify and broaden the use of flat rate and lump-sum costs, and expand the possibilities for support to investments in energy efficiency and renewable energy in housing.
Komisjoni ettepanek – Euroopa Regionaalarengu Fondi määrus
Commission proposal - ERDF Regulation
Komisjon esitas muudatusettepaneku Euroopa Regionaalarengu Fondi määruse (1080/2006) artikli 7 kohta (kulude abikõlblikkus) eesmärgiga võimaldada kõikidel ELi liikmesriikidel ja piirkondadel investeerida eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia meetmetesse Euroopa Liidu struktuurifondide abiga.
The Commission introduced one amendment to Article 7 ("Eligibility of Expenditure") of the ERDF Regulation (1080/2006) with the aim of enabling all EU Member States and regions to invest in energy-efficiency and renewable energy measures in housing with the support of the EU Structural Funds.
Sellest tulenevalt on Euroopa Regionaalarengu Fondi toetuse abil võimalik kaasrahastada riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste kavasid näiteks topeltklaaside, seinaisolatsiooni ja päikesepaneelide paigaldamiseks elamutele või vanade boilerite asendamiseks energiasäästlikumatega.
Consequently, ERDF may be used to co-finance national, regional or local authority schemes to install, for instance, double-glazing, wall insulation and solar panels in housing, or replace old boilers for more energy-efficient ones.
Kõnealune meede kehtib kõigi 27 ELi liikmesriigi kohta ning oli esialgu suunatud ainult väikese sissetulekuga majapidamistele.
This measure will apply to the whole EU-27, and was originally intended to be targeted only at low-income households.