natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisjon näeb ette ka mehhanismi kinni peetud kvootide enampakkumisel saadud tulude vabastamiseks pärast seda, kui kõnealune liikmesriik on oma trahvi tasunud.
The Commission shall also provide for a mechanism to liberate the revenues from the auctioning from the withheld allowances after the Member State in question has paid its penalty payment .
Komisjon võtab vastu meetmed lõikes 1 nimetatud ühenduse fondi ja lõikes 3 nimetatud mehhanismide loomiseks.
The Commission shall adopt measures to establish the Community fund referred to in paragraph 1 and the mechanisms referred to in paragraph 3.
Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva otsuse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Those measures, designed to amend non-essential elements of this Decision by supplementing it, shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 9(2).
Tugev tõhus täitmise mehhanism on väga oluline, eriti juhul, kui liikmesriikidevaheline kauplemine on lubatud.
A strong and efficient compliance mechanism is crucial, especially if trade between Member States is allowed.
Koostöö asutuste vahel
Cooperation between authorities
Kuna ühenduse võetud kohustus tekitab ülesandeid lisaks liikmesriikide keskvalitsustele ka nende kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning muudele kohalikele ja piirkondlikele toetusfoorumitele ja organisatsioonidele, tagavad liikmesriigid oma keskasutuste ja erineva tasandi kohalike ametiasutuste koostöö.
Since the commitment entered into by the Community imposes tasks not only on the central governments of Member States but also on their local and regional governments and on other local and regional advocacy forums and organisations, Member States shall ensure cooperation between their central authorities and local authorities at different levels.
Artikkel 5 c
Arti cle 5 c
Taastuvad energiaallikad
Renewable energy sources
Kuna taastuvenergia tootmise suurenemine on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ülioluline, peavad liikmesriigid taastuvenergia tootmise majanduslikult ligitõmbavaks muutma, ergutades seeläbi turul tegutsejaid andma taastuvenergia tootmise suurendamisega otsustavat panust liikmesriikide kohustuste täitmisse.
Since increasing electricity generation from renewable energy sources is a particularly important means of reducing greenhouse gas emissions, Member States shall make energy production from renewable sources economically attractive, thus encouraging market participants, by increasing electricity generation from renewable energy sources , to make a decisive contribution to Member States' compliance with their obligations.
Artikkel 5 d (uus)
Article 5 d (new)
Artikkel 5 d
Article 5 d
Turul osalejate kaasamine
Involvement of market actors
Lisaks liikmesriikidele, keskvalitsustele ning kohalikele ja piirkondlikele organisatsioonidele ja ametiasutustele kaasatakse ühenduse võetud kohustuse täitmisele kaasaaitamisse turul osalejad (koos kodumajapidamiste ja üksiktarbijatega), sõltumata neile omistatavast kasvuhoonegaaside heitkoguste määrast.
In addition to individual Member States, central governments and local and regional organisations and authorities, market actors – together with households and individual consumers – shall be involved in contributing to the implementation of the Community's commitment, irrespective of the level of greenhouse gas emissions which can be attributed to them.
Artikkel 5 e (uus)
Article 5 e (new)
Artikkel 5 e
Article 5 e
Innovaatiliste tehnoloogiate rahastamine
Funding for innovative techniques
Liikmesriigid tagavad uute, innovaatiliste tehnoloogiate kasutamise rahastamise, mis võimaldab tööstusettevõtjatel luua uusi töökohti, tõstes seega konkurentsivõimet ja edendades Lissaboni strateegias määratletud eesmärkide saavutamist.
Member States shall ensure funding for the use of new, innovative techniques in order to enable industrial operators to create new jobs, thereby increasing competitiveness and promoting the achievement of the objectives set by the Lisbon Strategy.
Artikkel 6 – lõige 5 – esimene lõik
Article 6 – paragraph 5 – subparagraph 1
Komisjon võtab meetmed, et võimaldada liikmesriikidel kasutada projektidest saadud täiendavaid ühikuid või muid mehhanisme, mis on loodud rahvusvahelise kokkuleppe alusel vastavalt vajadusele.
The Commission shall adopt measures to provide for the use by Member States of additional types of project credits or the use by Member States of other mechanisms created under the international agreement, as appropriate.
Komisjon võtab vastavalt vajadusele vastu meetmed, et võimaldada liikmesriikidel kasutada selliseid täiendavaid projektidest saadud ühikute tüüpe , mis tagavad kvaliteedi ja täiendavuse ning aitavad kaasa säästvale arengule, või muid mehhanisme, mis on loodud rahvusvahelise kokkuleppe alusel
The Commission shall adopt measures to provide for the use by Member States of additional types of project credits which ensure quality and additionality and contribute to sustainable development, or the use by Member States of other mechanisms created under the international agreement, as appropriate.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5a ja 7 , võttes arvesse sama otsuse artiklit 8 .
Where reference is made to this paragraph, Articles 5a and 7 of Decision 1999/468/EC shall apply, having regard to Article 8 thereof.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7 , võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid .
Where reference is made to this paragraph, Articles 5a(1) to (4) and Article 7 of Decision 1999/468/EC shall apply, having regard to the provisions of Article 8 thereof.
Sätte kooskõlla viimine uuele kontrolliga regulatiivmenetlusele viitamise standardviisiga.
Aligning the provision to a standard way of referring to the new regulatory procedure with scrutiny.
Komisjon koostab aruande, milles hinnatakse käesoleva otsuse rakendamist.
The Commission shall draw up a report evaluating the implementation of this Decision.
Komisjon esitab kõnealuse aruande, millele on vajaduse korral lisatud ettepanekud, Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. oktoobriks 2016.
The Commission shall submit that report to the European Parliament and to the Council by 31 October 2016, accompanied by proposals as appropriate.
Aruandes hinnatakse ka seda, kuidas käesoleva otsuse rakendamine on mõjutanud konkurentsi riigi, ELi ja rahvusvahelisel tasandil.
Th at report shall also evaluate how the implementation of this Decision h as affected competition at national, EU and international level.
Märtsis 2007 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks Euroopa Liidu kliimaeesmärgid.
In March 2007 the European Council agreed upon climate targets for the European Union.
Osana rahvusvahelisest kokkuleppest võtab EL endale kohustuse vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 30% võrreldes 1990. aasta tasemetega.
As a part of an international agreement the EU would commit to a 30 % reduction of greenhouse gas emissions by 2020, compared to 1990 levels.
Isegi ilma rahvusvahelise kokkuleppeta saavutaks EL iseseisvalt vähemalt 20% vähenduse.
Even without an international agreement the EU would independently achieve at least a 20% reduction.
Nimetatud ettepanek on osa nn ELi kliimapaketist, mille komisjon esitas nende otsuste rakendamiseks.
This proposal is part of the so called EU climate package, which the Commission put forward to implement those decisions.
ELi heitkogustega kauplemise süsteem katab umbes poole ELi heitkogustest 2013. aastast 2020. aastani.
The EU Emissions Trading System covers roughly half of the EU emissions from 2013 to 2020.
Jagatud jõupingutuste ettepanek hõlmab teisi sektoreid (näiteks transporti, hooneid, teenuseid, väikesi tööstusettevõtteid, põllu- ja prügimajandust) ja nad moodustavad koos ELi heitkoguste kogumahu.
The proposal for the Effort Sharing Decision covers the other sectors (such as transport, buildings, services, smaller industrial installations, agriculture and waste) and together the two form the EU emissions cap.
Vähendamise eesmärk
Reduction target
Komisjoni ettepanek põhineb üldisel kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgil, mis on 20% 2020. aastaks, mida suurendatakse 30%ni, kui lõplikult sõlmitakse rahvusvaheline kliimakokkuleppe 2012. aastale järgnevaks ajavahemikuks.
This proposal of the Commission is based on an overall greenhouse gas reduction target of 20 % by 2020, which will be tightened to 30 %, when an international post 2012 climate agreement is finalised.
Kuid valitsustevahelise kliimamuutuse kolleegiumi (IPCC) neljandas hindamisaruandes järeldatakse, et 50% tõenäosuse saavutamine globaalse soojenemise piiramiseks alla 2C võrreldes eelindustriaalse ajajärgu tasemetega nõuab tööstusriikidelt oma heitkoguste vähendamist 25–40% võrra 1990. aastaga võrreldes.
However, the 4th Assessment Report of IPCC concludes that in order to have a 50 % probability to limit global warming below 2 o C compared to pre-industrial levels, industrialised countries need to reduce their emissions by 25-40% compared to 1990.
Kõik tööstusriigid peale USA tunnistasid selgesõnaliselt nende näitajate vajalikkust ÜRO kliimakonverentsil Balis detsembris 2007.
This range was explicitly recognised by all industrialised countries apart from the US at the UN Climate Conference in Bali in December 2007.
20% vähendamise eesmärk on selgelt alla eesmärgiks püstitatud vajaliku taseme.
The 20 % reduction target falls clearly below the necessary ambition level.
Lisaks sellele on Euroopa Parlament nõudnud (näiteks 26. oktoobril 2006), et ELi poliitikad peavad põhinema 30% vähendamise eesmärgil.
Furthermore, the European Parliament has called (e.g. 26.10.2006) for EU internal policies to be based on a -30% target.
Seetõttu teeb raportöör ettepaneku, et 30% vähendamise eesmärk, mis on kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuse kolleegiumi soovitusega, võetakse käesoleva otsuse lähtekohaks, ja 20% vähendamine on varuvariant juhuks, kui rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimine lükatakse edasi.
Therefore the rapporteur proposes that the 30 % reduction target, which is in line with the advice of the IPCC, is taken as the starting point of this decision, and 20 % reduction is kept as a fallback option, in case an international agreement is delayed.
See juhiks kavandamis- ja rakendamismeetmed ELi liikmesriikides juba algusest peale 30% vähendamise suunas.
This would direct the planning and implementation measures in the EU member countries to the 30 % reduction from the beginning.
Seda eesmärki ei oleks hiljem raske väiksemaks teha, kui kliimakokkulepet 2012. aastale järgnevaks ajavahemikuks ei sõlmita õigeaegselt.
It would not be difficult to relax this target later, if the post 2012 climate agreement would not be in time.
Aga kui liikmesriigid valmistuvad selleks ja kavandavad meetmeid, mis põhinevad üksnes 20% vähendamisel, oleks hiljem neid meetmeid palju raskem rangemaks muuta.
But if Member States prepare themselves and plan measures based on an overall reduction of just 20 %, it will be much more difficult to tighten the measures later.
Puhta arengu mehhanismide kasutamine / Ühisrakendus
Use of Clean Development Mechanism/Joint Implementation
Komisjoni eesmärk lubab omamaiste heitkoguste üsna heldet kompenseerimist, kasutades heitkoguste vähendamist väljaspool ELi, 3% heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektorites 2005. aastal, isegi sel juhul, kui rahvusvahelist kokkulepet 20% vähendamise eesmärgiga ei sõlmita.
The Commission proposal allows for a rather generous level of offsetting domestic emissions by using emissions reductions outside of the EU, 3 % of the emissions of the non-ETS sectors in 2005, even in the "no-international-agreement" scenario with 20 % reduction target.
20% vähendamise kava puhul vähendatakse heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektorites heitkoguseid ajavahemikus 2005–2020 1200 miljonit tonni.
The total reduction from 2005 to 2020 in the -20 % scenario in the non-ETS sectors is 1200 Mt.
Komisjoni ettepanek tähendaks kuni 700 miljoni tonni kompenseerimist ühisrakenduse / puhta arengu mehhanismide kaudu, mis on rohkem kui 50% nendes sektorites nõutud vähendustest.
The Commission proposal would mean up to 700 Mt of potential offsets with JI/CDM, which is more than 50 % of the reductions required in these sectors.
Ühisrakendusest /puhta arengu mehhanismidest saadud heitkoguste vähendamise ühikute laialdane kasutamine ei ole kooskõlas järkjärgulise vähendamise ülesandega, mis on antud valitsustevahelise kliimamuutuse kolleegiumi (IPCC) neljandas hindamisaruandes tööstusriikidele, et nad täidaksid 2 kraadi eesmärki.
This large use of JI/CDM credits is not in line with the reduction path given in the IPCC 4th Assessment Report to the industrialised countries to stay within the 2 degrees objective.
Nõutud on 25–40% vähendamine võrreldes 1990. aastaga.
A reduction of 25-40% compared to 1990 is required.
Seda kinnitati raportööri korraldatud seminaril (3. juunil 2008) puhta arengu mehhanismide rolli kohta kliimapaketis.
This was confirmed at a workshop (3 June 2008) on the Role of CDM in the climate package, hosted by the rapporteur.
Üks põhijäreldustest oli, et tööstusriigid peavad vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 25–40% võrra 1990. aastaga võrreldes ja samal ajal peavad arenenud riigid piirama oma heitkoguseid 15–30% võrreldes oma tavapärasest majandustegevusest pärinevate heitkogustega.
One of the key conclusions was that industrialised countries would need to reduce their greenhouse gas emissions with 25-40% compared to 1990 and at the same time the developed countries would need to limit their emissions with 15-30% compared to their business as usual scenario.
Heitkoguste kompenseerimine tööstusriikides puhta arengu mehhanismidest saadud heitkoguste vähendamise ühikute kasutamisega tähendab, et arenguriigid peavad vähendama 15–30% lisaks heitkoguste vähendamisel puhta arengu mehhanismide projektide abil.
Offsetting emissions in industrialised countries by using CDM credits would mean that developing countries would need to do 15-30% in addition to emissions reductions from the CDM projects.
Ühisrakenduse /puhta arengu mehhanismide laialdane kasutamine takistab ELil kasu saamist fossiilkütuste kasutamise vähendamisest, mille tulemusena paraneb energiakindlus ja õhu kvaliteet.
The large use of JI/CDM furthermore prevents the EU from benefiting from reducing the use of fossil fuels, resulting in improved energy security and air quality.
Vähendamise saavutamine ELis pakub palju tugevama innovatsioonistiimuli.
Achieving the reduction within the EU provides a much stronger incentive for innovation.
Nende kaasnevate hüvede väärtus suureneb, kui naftahind tõuseb.
The value of these co-benefits increases when the oil price goes up.
Komisjoni analüüs, et 2020. aastal on kogukulud fossiilkütustel põhinevale energiale 50 miljardi euro võrra väiksemad, põhines eeldusel, et barrel maksab 60 dollarit, aga 120 dollarit barreli kohta on juba ületatud ja ennustatakse isegi seda, et järgnevatel aastatel tõuseb hind 200 dollarile barreli kohta.
The Commission analysis of 50 billion € saved on our fossil fuel energy bill in 2020 was based on 60 $/barrel, whereas we have already passed 120 $/ barrel and predictions go as far as suggesting a price of 200 $/barrel in the next years.
Valitsustevahelise kliimamuutuse kolleegiumi (IPCC) soovituste järgimiseks ja tugevate innovatsioonistiimulite tagamiseks teeb raportöör ettepaneku vähendada kompenseerimise taset kolmelt protsendilt ühe protsendini suhtes 2005. aasta heitkogustega ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektoris.
To be in line with the advice of IPCC and to ensure a strong incentive for innovations, the rapporteur proposes to reduce the level of offsets from 3% to 1 % in relation to 2005 emissions in the non-ETS sector.
Paljudes viimase aja uuringutes väidetakse, et ühisrakenduse / puhta arengu mehhanismide kaudu heitkoguste vähendamise terviklikkuse ja täiendavuse osas on tõsiseid kahtlusi.
There are several recent studies, which have suggested significant misgivings regarding the integrity and additionality of the CDM/JI emission reductions.
Juhul kui kompenseerimine ei ole täiendav ja „tegelik”, on selle kasutamisel eesmärkide täitmiseks omamaiste heitkoguste vähendamise asemel negatiivne mõju kliimale.
In the case where offsets are not additional and "real", their use for compliance, instead of domestic emissions reductions will have a net negative effect on climate.
Raportöör teeb ettepaneku, et kuni uue rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseni vähendatakse pärast 2012. aastat kasutatavaid heitkoguste vähendamise ühikuid 50% võrra.
Until a new international agreement rapporteur proposes that such credits used after 2012 should be discounted by 50%.
Pärast rahvusvahelise kliimakokkuleppe lõplikku sõlmimist 2012. aastale järgnevaks ajavahemikuks tehakse ettepanek, et täiendavad väliste heitkoguste vähendamise kohustused asendaksid puhta arengu mehhanismide /ühisrakenduse kompenseerimise, mis oleks leevendamistegevuse rahastamisvahendiks arenguriikides.
After the finalisation of an international post 2012 climate agreement, an additional external emissions reduction commitment is proposed to replace CDM/JI offsets as a financing tool for mitigation efforts in developing countries.
Lisaks sellele arvab raportöör, et oleks vastuoluline lubada kompenseerimist tööstussektorites, mis võivad süsinikku lekitada, kui samade sektorite kaitsmiseks on kavandatud heitkogustega kauplemise süsteemi kohased erimeetmed.
Furthermore the rapporteur thinks that it would be inconsistent to allow for offsets in such industrial sectors which are prone to carbon leakage, when special measures under the ETS are planned to protect the same sectors.
Puhta arengu mehhanismi investeeringutest saadud heitkoguste vähendamise ühikute tunnustamine võib tegelikult tähendada süsiniku lekkimist edendavaid finantssoodustusi.
Recognising credits from CDM investments in these sectors would de facto mean financial incentives promoting carbon leakage.
Nendel põhjustel teeb raportöör ettepaneku piirata mitte ainult kvantiteeti, vaid ka puhta arengu mehhanismide / ühisrakenduse kompenseerimise liike.
For these reasons the rapporteur proposes to restrict not only the quantity but also the types of CDM/JI offsets.
Kuni rahvusvahelise kliimakokkuleppe lõpliku sõlmimiseni 2012. aastale järgnevaks ajavahemikus ei ole lubatud ja kasutatavad puhta arengu mehhanismide kompenseerimise liigid teada, kuna need on üldläbirääkimiste üks osa.
Until the finalisation of an international post 2012 climate agreement, the types of CDM offsets allowed and available after 2012 will not be known, as this will be part of the overall negotiations.
Raportöör teeb ettepaneku, et kiidetakse heaks ainult taastuvenergia ja energia nõudluse poole tõhususe projektid.
The rapporteur proposes that only renewable energy and demand side energy efficiency projects are accepted.
Väliste heitkoguste vähendamise lisakohustus
Additional external emissions reduction obligation
Raportöör teeb ettepaneku võtta eraldi väliste heitkoguste vähendamise kohustus, mis muutuks kohustuslikuks alles pärast rahvusvahelise kliimakokkuleppe lõplikku sõlmimist 2012. aastasele järgnevaks ajavahemikuks.
The rapporteur proposes a separate external emissions reduction obligation, which would be only effective after the finalisation of an international post 2012 climate agreement.
Valitsustevahelise kliimamuutuse kolleegiumi (IPCC) neljandas hindamisaruandes öeldakse, et globaalse soojenemise tõusu piiramine 2 o C nõuab arenguriikide tavapärase majandustegevuse olulist ümberkorraldamist uute mallide järgi.
The IPCC 4AR says that to limit the global warming below 2 o C significant deviation from business as usual path also in the developing countries is needed.
Raportöör on seisukohal, et arenenud riikidel on kohustus kaasa aidata heitkoguste ettenähtud piiramisele arenguriikides.
The rapporteur is of the position that the developed countries have a responsibility to contribute to the required emissions limitation in developed countries.
Arenenud riikide poolne kliimakaitse investeeringute kaasrahastamine arenguriikides peab olema lisaks kohustuslikule omamaiste heitkoguste vähendamisele ja seda ei tohiks kasutada oma heitkoguste kompenseerimiseks.
Co-financing of climate protection investments in developing countries by developed countries must come in addition to their mandatory domestic reductions and should not be used for offsetting their own emissions.
Seetõttu tuleb ELile panna uus kohustus anda oma panus kasvuhoonegaaside vähendamise rahastamisse arenguriikides, kui rahvusvaheline kokkulepe on sõlmitud.
Therefore a new commitment for an EU contribution in financing greenhouse gas emission reductions in developing countries must be put in place once the international agreement is reached.
See väliste heitkoguste vähendamise kohustus tuleks jaotada liikmesriikide vahel, võttes aluseks sisemajanduse kogutoodangu ühe elaniku kohta, ja see kohustus peaks olema siduv.
This external emissions reduction commitment should be divided among the Member States on the basis of GDP/capita and should be binding.
Väliste heitkoguste vähendamise suurusjärk, mis algab 250 megatonnist süsinikdioksiidi ekvivalentkogusest aastas 2013. aastal ja suureneb 850 megatonnini 2020. aastal, põhineb Wuppertali Instituudi ja Ecofysi analüüsil.
The magnitude of the external emission reduction, starting from 250 Mt of CO 2 equivalent per year in 2013, and increasing to 850 Mt/year in 2020 is based on an analysis by the Wuppertal Institute and Ecofys.
Nende hinnangul tuleb lisaks 30% omamaiste heitkoguste vähendamisele I lisas loetletud riikides vähendada I lisas loetlemata riikides umbes 5,7 gigatonni võrreldes tavapärase tegevusega.
They estimate that, on top of the 30 % domestic emission reductions in Annex I countries, approximately 5.7 Gt reduction compared to business as usual is needed in non-Annex I countries.
Kui poolt sellest tegevusest rahastavad I lisas loetletud riigid ja kui see jaotatakse vastavalt 1990. aasta heitkogustele, on ELi osa umbes 880 gigatonni süsinikdioksiidi ekvivalentkogusest.
If half of this effort is financed by the Annex I countries and if this is divided according to the 1990 emissions, the share of EU is around 880 Gt of CO 2 -eq.
Vähendamise viis pärast 2020. aastat
Reduction pathway beyond 2020
Märtsis 2007 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu andis teada, et 2050. aastaks tuleb heitkoguseid 60–80% vähendada.
The European Council in March 2007 signalled 60-80 % reductions are necessary by 2050.
Et nii juhtuks, peab liikmesriikidel olema pikaajaline poliitika mitmes sektoris, nt elamumajanduses, maakasutuses ja transpordis, et vältida edasisi investeeringuid infrastruktuuri, mis ei vasta kliimakaitse eesmärkidele.
In order to make such reductions happen, Member States must have a long term policy in several sectors, e.g. housing, land-use and transport, to avoid further investment into infrastructure which is not compatible with climate protection targets.
Ka heitkogustega kauplemise süsteemiga seotud ettepanekus on vähendamise viis pärast 2020. aastat.
Also the ETS proposal has a reduction pathway beyond 2020.
Et tagada heitkoguste vähenemine ELis ka pärast 2020. aastat, tuleb lisada vähendamise viis ka selle aasta järgseks ajaks, mis vähendab iga-aastaseid heitkoguseid 80% vähendamise suunas 2050. aastaks võrreldes 1990. aastaga.
To ensure that the emissions of the EU continue to decline after 2020, a reduction pathway beyond that year must be added, which will reduce the annual emissions towards 80 % reduction by 2050 compared to 1990.
Komisjoni ettepaneku kohaselt vähendavad liikmesriigid oma heitkoguste kauplemise süsteemiga hõlmamata heitkoguseid lineaarselt kuni 2020. aastani.
According to the Commission proposal Member States shall reduce their non-ETS emissions annually in a linear manner until 2020.
Nad võivad laenata järgmise aasta kogusest 2% oma heitkoguste piirmäärast või kanda sama koguse üle järgmisse aastasse.
They may borrow from the next year a quantity equal to 2 % of their emission limit, or carry the same amount forward to the following year.