natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selle hulka kuulub õpetajate töölevõtmine, õpetajakoolitus, nii alus- kui ka täiendkoolitus, õpetajakutse staatus, koolide juhtimine ja kõige selle tegelik kasutamine, mida EL võib sellele lisaks anda, eriti parimate tavade vahetamise abil.
This includes addressing teacher recruitment; teacher training, both initial and continuous; the status of the teaching profession; the management of schools; and genuinely taking advantage of what the EU can do to add value to all of these, especially through the exchange of best practice.
Kõike eelnevat arvestades tuleks arvesse võtta järgmisi soovitusi.
In this overall context, the following recommendations should be considered:
Parimate kandidaatide töölevõtmine
Recruit the best candidates
On oluline, et liikmesriigid tagavad nende haridusele ette nähtud vahendite tõhusa kasutamise ja nende suunamise valdkondadesse, mis annavad parimaid tulemusi.
It is important that Member States ensure their education expenditure is efficient and targeted towards those areas that will generate the best results.
Nagu McKinsey hiljutises aruandes rõhutatakse, võib kasutada oleva tõendusmaterjali alusel tõdeda, et peamised erinevused õpilaste õpitulemustes tulenevad õpetajate kvaliteedist.
As a recent report by McKinsey underlines, ‘the available evidence suggests that the main driver of the variation in student learning at school is the quality of teachers’
Näiteks kuigi klassi suuruse vähendamine parandab üldisi õpitulemusi, osutab tõendusmaterjal sellele, et paranemise aste on palju madalam kui siis, kui samu õpilasi õpetaksid pidevalt tõhusad ja parimaid tulemusi saavutavad õpetajad.
For example, while reducing class sizes improves the overall performance of students, the evidence suggests that the degree of improvement is much less than if the same students are consistently taught by effective and top-performing teachers.
Vastupidine on samuti tõsi: kui õpilast õpetab pidevalt halb õpetaja, mõjutab see oluliselt õpilase tulemusi ja see mõju ilmneb teravalt juba väga tähtsate varaste kooliaastate ajal.
The reverse is also true: if a student is consistently placed with poor teachers, his or her performance will be significantly affected, an impact which is particularly accentuated during the very important early years of education
Vt sama lk 12.
See Ibid. p.12.
Komisjoni teatises „Haridus- ja koolitussüsteemide tõhusus ning võrdsed võimalused” (KOM (2006) 481 lõplik, 8.9.2006) järeldab komisjon, et elukestva õppe kui terviku suhtes annavad kõige paremaid tulemusi investeeringud alusharidusse, lk 3.
In its 2006 Communication on 'Efficiency and Equity in European Education and Training Systems' (COM (2006)0481, 8.9.2006), the Commission concludes that "pre-primary education has the highest rates of return of the whole lifelong learning continuum", p.3.
Vt ka lk 5–7.
See also pp. 5-7. .
Seetõttu on peamine väljakutse tagada, et õpetajateks saavad parimad kandidaadid.
The key challenge is therefore to ensure that the best candidates become teachers.
Siin ei ole küsimus ainult selle tagamises, et suur osa parimatest lõpetajatest valib endale teiste ametite hulgast õpetajaameti.
This not only applies to ensuring that a good proportion of the best graduates choose the teaching profession over other careers.
Ka koolisüsteemid saavad sellest kasu nii, et õpetajate puudus leevendub ja kasutusele võetakse uusi ja väärtuslikke oskusi sellega, et muude elualade kogenud ja kõrge kvaliteediga spetsialistides äratatakse huvi õpetajaameti vastu nende tööea hilisemas etapis.
School systems will also benefit, in terms of addressing teacher shortages and introducing new and valuable skills, by attracting experienced and high quality professionals from other walks of life into teaching at a later stage in their careers.
Õpetajaameti staatuse, tunnustamise ja töötasu parandamine
Improve status, recognition and remuneration in the teaching profession
Õpetamist peetakse mõnikord nö teise klassi elukutsevalikuks: mõnes riigis on kalduvus suhtuda esmase õpetajahariduse programmidesse kui varuvarianti juhuks, kui kooli lõpetanute võimalused tööturul ei ole head.
Teaching is sometimes considered as a second-rate career choice: in some countries there is a tendency towards enrolment in initial teacher education programmes as ‘a fall-back option in case the graduate labour market deteriorates’
„Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers”, OECD 2005, lk 102.
"Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers", OECD 2005, p.102. .
Edukad koolisüsteemid põhinevad siiski parimatel õpetajatel.
Nevertheless, successful school systems are not founded on second-best teachers.
On oluline, et parimad kandidaadid peavad õpetajaametit atraktiivseks.
It is important that teaching is considered an attractive profession for the best candidates.
Selle võti on õpetaja staatus ühiskonnas.
Key to this is the status of teachers in society.
Uuringud näitavad, et staatus on tihedalt seotud valiku ja töötasuga.
Studies show that perceived status is closely linked to both selection and to remuneration.
Konkurentsil põhinev valik õpetajate töölevõtmise protsessis võib muuta õpetamise atraktiivsemaks, kummutades arusaama, et õpetada võivad kõik.
Introducing competitive selection into the teacher recruitment process can make teaching more attractive, by challenging the belief that ‘anyone can teach’.
Kuigi õpetamine on põhimõtteliselt kutsumus ja kandidaadid mainivad harva õpetajaameti peamise motivaatorina palka, on sellele vaatamata samuti tähtis saada asjakohast palka, ja seda ka ametisse asumisel.
Similarly, while teaching is essentially a vocational career and salary is rarely cited by candidates as the main motivation for entering the profession, it is nevertheless important to get remuneration – and starting salaries – right.
McKinsey & Co. „How the world's best performing school systems come out on top”, september 2007, lk 20.
'How the world's best-performing schools come out on top', September 2007, p.20. .
Palk, staatus ja tööga rahulolu on samuti hea personali, eriti loodusteaduste ja tehnika õpetajate tööl hoidmise olulised elemendid, sest vastasel juhul võib neid õpetajaametist lahkuma meelitada paremini makstav amet erasektoris.
Pay, status and job satisfaction are also important elements in ensuring the retention of good staff, who might otherwise be tempted away from teaching by better paid careers in the private sector – especially teachers of science and technology.
Nagu komisjoni teatises rõhutatakse, on muude kutsealadega võrreldes kõrget tasu saavate õpetajate lahkumine teisele kutsealale vähem tõenäoline.
As the Commission Communication highlights, ‘teachers who receive higher pay relative to other professions are less likely to leave the profession’
Investeerimine alus- ja täiendkoolitusse
Invest in initial and continuous training
Kui parimad õpetajakandidaadid on valitud ja tööle võetud, seisneb raske ülesanne selle tagamises, et nendest saavad kõige paremad koolitajad.
Once the best candidate teachers have been selected and recruited, the challenge is to ensure that these teachers are turned into the most effective instructors.
See nõuab õpetajatelt paljude erioskuste ja –teadmiste arendamist, mis omakorda nõuab olulist investeerimist nii uute kui ka kogenud õpetajate koolitamisse.
This requires teachers to develop a specific set of skills and knowledge, and in turn requires significant investment in training both new and experienced teachers.
Liikmesriigid peaksid seetõttu jätkama õpetajate alushariduse parandamist ja hõlbustama õpetajate pidevat tööalast enesetäiendamist kogu tööea jooksul, et neil oleks võimalusi oma kvalifikatsiooni ja pedagoogilisi oskusi parandada ja ajakohastada.
Member States should therefore continue to improve initial teacher training and facilitate continuous professional development for teachers throughout their careers, so that they have opportunities to improve and update their qualifications, as well as their pedagogical skills.
Õpetajakoolituse kvaliteedi tagamiseks peab ka koolitavate õpetajate kvaliteet olema prioriteet.
To ensure the quality of teacher training, the quality of the teachers providing the training must also be a priority.
Seetõttu on tähtis tunnustada rolli, mis oskuslikel ja kogenud õpetajatel on uute kolleegide koolitamisel.
For this reason it is important to recognise the role that accomplished and experienced teachers can play in newer colleagues' training.
Selliste kogenud õpetajate töökoormust võiks veidi vähendada, et nad saaksid selle arvelt pühendada rohkem aega kolleegide koolitamisele.
A slight reduction in these experienced teachers' classes could be envisaged so that they can in turn devote more time to training their colleagues.
Samuti tuleb soovitada koolidel kasutada oma vahendeid selliselt, et õpetajad saaksid koos ja üksteiselt õppida, mis võib aidata parandada üldist õpikeskkonda.
Similarly, encouraging each school to use its own resources so that teachers can learn together - and from each other - is important and can help improve overall learning environments.
Kuna õpetajate roll muutub, peab muutuma ka kättesaadav koolitamine.
As the role of teachers changes, so must the range of available training.
Näiteks info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalane haridus peaks olema prioriteet, et ajakohastada teadmisi viimastest tehnoloogiaarengutest ja et õpetajatel oleksid vajalikud oskused nende kasutamiseks klassiruumis.
For example ICT education should be prioritised to guarantee up-to-date knowledge of recent technological developments and that teachers have the necessary skills to take advantage of these in the classroom.
Lisaks sellele tuleks piisavalt investeerida võõrkeeleõpetajate töölevõtmisse ja koolitusse, et koolidel oleksid vajalikud vahendid võõrkeelte õppimise parandamiseks ja nende õpetamiseks väga varases eas.
In addition, sufficient investment should be provided for the recruitment and training of foreign language teachers, so that schools have the necessary resources to improve foreign language learning - and to provide it from a very early age.
Parimate tavade vahetamise tugev toetamine
Strongly support exchanging best practice
Kuna ELis on üle kahekümne seitsme erineva haridussüsteemi, on ka nende tulemused küllaltki erinevad.
While there are over twenty seven different education systems in place across the EU, there is also a wide range of different outcomes.
Sellest võib kindlalt järeldada, et mõned liikmesriikide süsteemid on tulemuslikumad kui teised.
This leads to the inevitable conclusion that the systems of some Member States are performing better than others.
On ilmselge, et liikmesriigid peavad üksteiselt õppima ja vahetama parimaid tavasid rahvusvaheliste võrdlevate näitajate ja standardite kohaselt, kuigi selliste liikmesriikidevaheliste vahetuste hõlbustamiseks on vaja paremat võrdlevat statistikat.
There is clearly much need for Member States to learn from each other and to exchange best practice according to international benchmarks and standards – although better comparative statistics are needed in order to facilitate these exchanges between Member States.
Parimate tavade vahetamine võib selgelt toimuda nii makro- kui ka mikrotasandil.
Exchanges of best practice can clearly take place both at a macro and a micro level.
Mikrotasandil on ELi ülesanne julgustada eri riikide õpetajaid, et nad õpiksid üksteiselt otse koolide liikvusprogrammide ja eriti Comeniuse programmi abil.
At a micro level, the EU has a role in encouraging individual teachers from different countries to learn from each other directly through the mobility programmes at school level, and notably Comenius.
Käesolevas raporti projektis avaldatakse nendele liikuvusalgatustele tugevat toetust.
This draft report strongly supports these mobility initiatives.
Kooli tasemel tehtavate otsuste suurem toetamine
Promote more school-level decision-making
Uuringud on näidanud, et kooli juhtimisel ja haldamisel ei ole nii suurt tähtsust kui klassiõpetusel
Research suggests that school leadership and management "is second only to classroom teaching as an influence on learning"
Samal ajal on igas koolis ainulaadne ja eriline keskkond õpilaste spektrist kuni vahendite ja personalini.
At the same time every school has a unique and particular environment, from the range of its pupils to its resources and staff.
Sellega seoses peaks iga kooli juhil olema rohkem õigusi, et koostöös vanemate ja kohaliku kogukonna sidusrühmadega lahendada ja hallata oma kooli õpetamisega seotud probleeme, sealhulgas oma õpetajakoolituse nõudeid.
In this context, the leaders of every school should have more responsibility, in collaboration with parents and local community stakeholders, to address and manage their particular education challenges, including their own teacher training requirements.
Cornelis Visser , kultuuri-ja hariduskomisjon
Cornelis Visser , Committee on Culture and Education
(*) Menetlus kaasatud komisjoni osalusel – kodukorra artikkel 47
(*) Associated committee - Rule 47 of the Rules of Procedure
kultuuri- ja hariduskomisjonI ARVAMUS............................................................14
OPINION of the Committee on Culture and Education (*) ...........................13
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS.................................................17
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 16
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS......................................................20
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............19
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................24
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................23
(*) Menetlus kaasatud komisjoni osalusel – kodukorra artikkel 47
(*) Associated committee - Rule 47
selle kohta, kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel
on reaping the full benefits of the digital dividend in Europe: a common approach to the use of spectrum released by the digital switchover
– võttes arvesse komisjoni teatist „Kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel” ( KOM(2007)0700 ) (Komisjoni teatis spektrikasutuse ühise lähenemisviisi kohta);
– having regard to the Commission Communication entitled "Reaping the full benefits of the digital dividend in Europe: A common approach to the use of the spectrum released by the digital switchover" ( COM(2007)0700 ) (Commission Communication on a common approach to the use of spectrum),
– võttes arvesse oma 14. veebruari 2007. aasta resolutsiooni „Euroopa raadiospektripoliitika suunas”
– having regard to its resolution of 14 February 2007 entitled "Towards a European policy on the radio spectrum"
– võttes arvesse komisjoni teatist „ELi spektripoliitika prioriteedid digitaalringhäälingule ülemineku puhul seoses Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) läheneva piirkondliku raadiosidekonverentsiga aastal 2006 (RRC-06)” ( KOM(2005)0461 );
– having regard to the Commission Communication entitled "EU spectrum priorities for the digital switchover in the context of the upcoming ITU Regional Radiocommunication Conference 2006 (RRC-06)" ( COM(2005)0461 ),
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi ( A6‑0305/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Culture and Education, the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0305/2008 ),
A. arvestades, et analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile üleminekul 2012. aasta lõpuks vabaneb Euroopa Liidus tänu digitaaltehnoloogia paremale edastusvõimele olulisel hulgal spektriruumi, mis võimaldab seega spektri ümber jaotada ning annab uusi võimalusi turu kasvuks ning kvaliteetsete tarbeteenuste laialdaseks osutamiseks ja valiku suurendamiseks;
A. whereas the switchover from analogue to digital terrestrial television by the end of 2012 will as a result of the superior transmission efficiency of digital technology free up a significant amount of spectrum in the European Union, thus offering the possibility of reallocating spectrum and presenting new opportunities for market growth and for the expansion of quality consumer services and choice,
B. arvestades, et raadiospektri kasutamisest saadavat kasu soovitakse suurendada koordineeritud meetmete võtmise abil ELi tasandil, et tagada optimaalse kasutamise tõhusus
B. whereas the benefits of the use of radio spectrum will be maximised through coordinated action at EU level in order to ensure optimal use in terms of efficiency,
C. arvestades, et raadiospekter on olulise tähtsusega suure hulga teenuste osutamisel ja tehnoloogiapõhiste turgude arendamisel, mille väärtuseks hinnatakse 2,2 % ELi SKTst, ning on seepärast vastavalt Lissaboni strateegiale Euroopa tööstuse kasvu, tootlikkuse ja arengu oluline tegur;
C. whereas radio spectrum is key to the provision of a wide range of services and to the development of technology-driven markets whose value is estimated at 2,2 % of EU's GPD, and is therefore a key factor for the growth, productivity and development of European industry in accordance with the Lisbon Strategy,
D. arvestades, et raadiospekter on piiratud loodusressurss ning ühishüve ja selle tõhus kasutamine on oluline, et tagada spektri kasutamisele juurdepääs paljudele sidusteenuste pakkumisest huvitatud osapooltele;
D. whereas radio spectrum is both a scarce natural resource and a public good, and its efficient use is critical in ensuring access to spectrum by the various interested parties that want to offer connected services,
E. arvestades, et liikmesriikidel ei ole ühist digitaalringhäälingule ülemineku ajakava; arvestades, et paljudes liikmesriikides on kaugelearenenud digitaalringhäälingule ülemineku kavad, samas kui mõnedes teistes on üleminek juba toimunud;
E. whereas the Member States do not have a common timetable for the digital switchover; whereas in many Member States plans for the digital switchover are highly developed, while in a few others the switchover has already taken place,
F. arvestades, et komisjoni teatis ühise lähenemisviisi kohta digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel on komisjoni poolt 2007. aasta novembris vastu võetud elektroonilise side paketi, millega reformitakse elektroonilise side teenuseid reguleerivat raamistikku, lahutamatu osa;
F. whereas the Commission Communication on a common approach to the use of the spectrum is an integral part of the package on electronic communications adopted by the Commission in November 2007 concerning the reform of the regulatory framework for electronic communications,
G. arvestades, et paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides toimub praegu ringhäälingusageduste (ümber)jaotamine digitaalringhäälinguorganisatsioonidele, mille tulemusel need sagedused eraldatakse ja pannakse kinni mitmeteks aastateks;
G. whereas in the European Union the (re-)allocation of broadcast frequencies to digital broadcasters is currently under way in many Member States with the consequence of these frequencies being allocated and thereby locked away for many years,
H. arvestades, et tehnoloogianeutraalsus on koostalitlusvõime edendamise võti ning oluline paindlikuma ja läbipaistvama digitaalringhäälingule ülemineku poliitika jaoks, et võtta arvesse avalikke huve;
H . whereas technological neutrality is key to the promotion of interoperability and essential to a more flexible and transparent digital switchover policy for the consideration of the public interest,
I. arvestades, et nõukogu on kutsunud liikmesriike üles lõpetama digitaalringhäälingule ülemineku võimaluse korral enne 2012. aastat;
I. whereas the Council has called on the Member States, as far as possible, to complete the switchover to digital before 2012,
2. rõhutab vajadust minna üle digitaalringhäälingule, mis koos uute info- ja sidetehnoloogiate arendamisega ning digitaalse dividendiga aitab ületada digitaalset lõhet ja saavutada Lissaboni eesmärke;
Emphasises the need for digital switchover which, together with the development of new information and communication technologies and the digital dividend, will help to bridge the digital divide and contribute to the achievement of the Lisbon goals;
4. rõhutab, et digitaalse dividendi suurus on siseriiklike olude tõttu riigiti erinev ning kajastab riiklikku meedia- ja audiovisuaalpoliitikat;
Stresses that the size of the digital dividend will vary from one country to another, owing to national circumstances and reflecting national media and audiovisual policies;
9. nõuab tiheda koostöö tegemist liikmesriikide vahel tõhusa, avatud ja konkurentsivõimelise elektroonilise side siseturu saavutamiseks, mis võimaldab võtta kasutusele uued võrgutehnoloogiad;
Calls for close cooperation among Member States to achieve an efficient, open and competitive electronic communications internal market which will allow the deployment of new network technologies;
18. on seisukohal, et sageduste jaotamise enampakkumiste jaoks tuleks liikmesriikidel võtta vastu ühtne lähenemisviis enampakkumiste tingimuste ja meetodite ning loodud ressursside jagamise kohta; kutsub komisjoni üles esitama sellekohased suunised;
Considers that, in cases of auctions for the purpose of allocating frequencies, the Member States should adopt a common approach as regards the conditions and modalities of the auctions and the allocation of the generated resources; calls on the Commission to present guidelines along those lines;
20. rõhutab, et digitaalne dividend pakub Euroopa Liidule unikaalset võimalust arendada maailmas oma juhtrolli mobiilsete multimeediatehnoloogiate valdkonnas ja vähendada samal ajal digitaalset lõhet suurema teabevoo, teadmiste ja teenustega, mis ühendavad kõiki Euroopa kodanikke ja loovad uusi meedia, kultuuri ja mitmekesisusega seotud võimalusi Euroopa Liidu territooriumi kõigis osades;
Underlines that the digital dividend provides a unique opportunity for the European Union to develop its role as a world leader in mobile multimedia technologies and at the same time to bridge the digital divide with an increased flow of information, knowledge and services connecting all European citizens with each other and providing new opportunities for media, culture and diversity in all areas of the territory of the European Union;
24. rõhutab digitaalse dividendi panust eelkõige vähem soodsas, eraldatud piirkonnas, näiteks maapiirkonnas, vähemarenenud piirkonnas ja saartel elavatele kodanikele parendatud koostalitlusvõimeliste sotsiaalsete teenuste pakkumisse, näiteks e-valitsus, e-tervishoid, e-kutseõpe ja e-haridus;
Underlines the contribution that the digital dividend can make to the provision of enhanced interoperable social services, such as e-government, e-health, e-vocational training and e-education to citizens, in particular those living in less favoured or isolated areas, such as rural and less-developed areas and islands;
26. kinnitab avaliku julgeoleku teenuste ühiskondlikku väärtust ja vajadust lisada toetus seoses nende teenuste pakkumisega seotud nõuetega spektrit käsitlevasse korda, mis tuleneb ultrakõrgsagedusala ümberjaotamisest analoogteenustelt ülemineku tõttu;
Confirms the societal value of public safety services and the need to include support for their operational requirements into the spectrum arrangements arising from the reorganisation of the ultra-high frequency (UHF) band resulting from the switch-off of analogue services;
39. rõhutab, et mõnede liikmesriikide peatne üleminek ja erinevused riiklikes üleminekukavades nõuavad ühenduse tasandil tegutsemist, millega ei saa oodata reformiga seotud direktiivide jõustumiseni;
Underlines that the immediacy of switchover in some Member States and the differences in national switchover plans require a response at Community level that can not wait until the reform directives enter into force;