natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(b a) pinnalähedase geotermilise energia süsteemide paigaldajad: eeldatakse puurimise või torupaigaldaja koolituse läbimist ning geoloogia valdkonna põhioskusi;
(ba) in the case of shallow geothermal installers: training as a driller or pipe layer and have basic geological skills as a prerequisite;
IV lisa – punkt 9
Annex IV – paragraph 9
Koolitus lõpeb eksamiga, mille sooritamise korral antakse sertifikaat .
The training course shall end with an examination leading to a certificate .
Eksam hõlmab biomassil töötavate katelde või ahjude, soojuspumpade , fotogalvaaniliste päikeseenergia või päikese soojusenergia käitiste eduka paigaldamise praktilist hindamist .
The examination shall include a practical assessment of successfully installing biomass boilers or stoves, heat pumps , solar photovoltaic or solar thermal installations.
Koolitus lõpeb eksami ja sertifitseerimisprotsessiga (vastavalt standardile EN ISO 17024) .
The training course shall end with an examination and a certification process (according to EN ISO 17024) .
Eksam hõlmab praktiliste oskuste kontrolli.
The examination shall include the testing of practical skills .
Sertifitseerimisnõuete osaks on biomassil töötavate katelde või ahjude, soojuspumbasüsteemide , fotogalvaaniliste päikeseenergia või päikese soojusenergia käitiste eduka paigaldamise tõendamine paigaldaja poolt .
Part of the certification requirements shall be the proof of the successful installation of biomass boilers or stoves, heat pump systems , solar photovoltaic or solar thermal installations by the installer .
Tegelikku kohapealset paigaldamist on eksami raames raske kontrollida.
It is difficult to test a real installation on-site in an examination.
Võimalik on aga testida praktilisi oskusi olemasolevate käitiste paigaldusvigade määratlemise osas.
However it is possible to test practical skills with regard to the identification of installation errors in existing installations.
Niisugune praktiline osa peaks olema seega osa eksamist.
Such a practical part should thus be part of the examination.
Paigaldusoskuste hindamiseks esitavad paigaldajad dokumendid, millest nähtub, et ta on tegelikkuses paigaldanud teatud arvu süsteeme.
In order to assess the installation skills, the installer shall then provide documents showing that he has installed a number of systems in reality.
Lisa on välja jäetud
Annex deleted
Kuna rasvhappe metüülestrite (FAME) piirmäär ei ole õhu kvaliteedi parandamise asjaomane parameeter, puudub nähtav põhjendus rasvhappe metüülestrite reguleerimiseks diislikütuse tehniliste nõuete osana.
Since the FAME limit is not a relevant parameter for improving air quality, there is no apparent justification for regulating FAME as part of diesel fuel specifications.
Euroopa Standardikomitee (CEN) on asjaomane organ tehniliste nõuete kehtestamiseks, et tegeleda sihtotstarbekohaste tehniliste nõuete parameetritega, näiteks rasvhappe metüülestrite piirmäär.
CEN is the appropriate body to establish the technical requirement to address ‘fit for purpose’ specification parameters such as the FAME limit.
Diisli uute ja erinevate kategooriate (V ja VI lisa) loomise asemel tuleks pigem läbi vaadata rasvhappe metüülestrite piirmäärad ja suurendada neid kehtivate CENi tehniliste nõuete (EN590) raames.
Rather than creating new and separate grades of diesel (Annexes V+VI), the FAME limits should be reviewed and revised upwards within the existing CEN specification (EN590).
Kütuste ja biokütuste tehnilised nõuded kuuluvad CENi vastutusalasse, kelle ülesandeks on nende väljatöötamine.
The technical specifications for fuels and biofuels are the responsibility of CEN, which has the task of developing them.
Seega peaks kütuste direktiiv määrama kindlaks kas keskkonna seisukohast olulised parameetrid või märgistamise, mida nõutakse kütuste puhul, mis ei ole vastavuses CENi standarditega EN228 ja EN590.
So the Fuels Directive should either specify the parameters with environmental relevance or the labelling required for fuels that do not comply with CEN standards EN228 and EN590.
VII lisa – A osa
Annex VII – Part A
VII lisa A osa on välja jäetud
Annex VII part A deleted
VII lisa – B osa
Annex VII – Part B
VII lisa B osa on välja jäetud
Annex VII part B deleted
VII lisa – C osa – punkt 1
Annex VII – Part C – Paragraph 1
Transpordikütuste , biokütuste ja muude vedelate biokütuste tootmisest ja kasutamisest tulenev kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine arvutatakse järgmiselt:
Greenhouse gas emissions from the production and use of transport fuels , biofuels and other bioliquids shall be calculated as:
Biomassist saadud transpordikütuste tootmisest ja kasutamisest tulenev kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine arvutatakse järgmiselt:
Greenhouse gas emissions from the production and use of transport fuels from biomass shall be calculated as:
E = eec + el + ep + etd + eu – eccs - e ccr – eee, kus
E = eec + el + ep + etd + eu – eccs - e ccr – eee, where
E = e ec + e l + e iluc + e p + e td + e u – e sca – e ccs – e ee , kus
E = e ec + e l + e iluc + e p + e td + e u – e sca – e ccs – e ee where
E = kütuse kasutamisest tulenev koguheide;
E = total emissions from the use of the fuel;
e ec = tooraine kaevandamisel või kasvatamisel tekkinud heide;
e ec = emissions from the extraction or cultivation of raw materials;
e = maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tulenev aastapõhine heide;
el = annualised emissions from carbon stock changes caused by land use
e l = maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tulenev aastapõhine heide;
el = annualised emissions from carbon stock changes caused by land use
e iluc = kaudsest maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatusest tulenev aastapõhine heide;
e iluc = annualised emissions from carbon stock changes caused by indirect land use change;
ep = töötlemisel tekkinud heide;
ep = emissions from processing;
e p = töötlemisel tekkinud heide;
e p = emissions from processing;
etd = jaotamise ja transpordi käigus tekkinud heide;
etd = emissions from transport and distribution;
e td = jaotamise ja transpordi käigus tekkinud heide;
e td = emissions from transport and distribution;
eu = kasutatavast kütusest tulenev heide;
eu = emissions from the fuel in use;
e u = kasutatavast kütusest tulenev heide;
e u = emissions from the fuel in use;
e sca = heite vähenemine parema põllumajanduspraktika kaudu saavutatud pinnasesüsiniku akumuleerumisest;
e sca = emission savings from soil carbon accumulation via improved agricultural management
eccs = süsiniku kogumisest ja säilitamisest tulenev heitkoguste vähenemine;
eccs = emission savings from carbon capture and sequestration;
e ccs = süsiniku kogumisest ja geoloogilisest ladustamisest tulenev heitkoguste vähenemine; ja
e ccs = emission savings from carbon capture and geological storage ; and
e ccr = süsiniku kogumisest ja asendamisest tulenev heitkoguste vähenemine; ning
e ccr = emission savings from carbon capture and replacement; and
e ee = koostootmisel tekkinud elektri ülejäägi kasutamisest tulenev heitkoguste vähenemine.
e ee = emission savings from excess electricity from cogeneration.
Masinate ja seadmete tootmisel tekkinud heidet arvesse ei võeta.
Emissions from the manufacture of machinery and equipment shall not be taken into account.
Maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tuleneva aastapõhise heite (e l ) arvutamiseks jagatakse koguheide võrdselt 20 aasta peale.
Annualised emissions from carbon stock changes caused by land use change, e l , shall be calculated by dividing total emissions equally over 20 years.
Kõnealuse heite arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:
For the calculation of these emissions the following rule shall be applied:
e l = = (CS R – CS A ) x MW CO2 /MW C x 1/20 x 1/P,
e l = (CS R – CS A ) x MW CO2 /MW C x 1/20 x 1/P ,
e l = maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tulenevate kasvuhoonegaaside aastapõhised heitkogused (mõõdetakse CO 2 -ekvivalendi massina biokütuse energia ühiku kohta);
e l = annualised greenhouse gas emissions from carbon stock change due to land use change (measured as mass of CO2-equivalent per unit biofuel energy);
e l = maakasutuse muutusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tulenevate kasvuhoonegaaside aastapõhised heitkogused (mõõdetakse CO 2 -ekvivalendi massina biomassist toodetud transpordikütuse energia ühiku kohta);
e l = annualised greenhouse gas emissions from carbon stock change due to land use change (measured as mass of CO2-equivalent per unit transport fuel from biomass energy);
CS R = süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maa võrdluskasutusega (mõõdetakse süsiniku massina ühiku pindala kohta, sealhulgas pinnas ja taimestik ).
CS R = the carbon stock per unit area associated with the reference land use (measured as mass of carbon per unit area, including both soil and vegetation ).
Maa võrdluskasutus on maakasutus, mis kehtis 2008. aasta jaanuaris või 20 aastat enne tooraine saamist, olenevalt sellest, kumb on hilisem ;
The reference land use shall be the land use in January 2008 or 20 years before the raw mate ria l was obtained, whichever was the latest ;
CSR = süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses maa võrdluskasutusega (mõõdetakse süsiniku massina ühiku pindala kohta, sealhulgas maapealne ja maa-alune biomass, metsavaris, pinnas, kuivanud puud ja raietooted, vastavalt 2006. aasta IPCC suunistele kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude kohta, 4. köide ).
CS R = the carbon stock per unit area associated with the reference land use (measured as mass of carbon per unit area, including above and below ground biomass, litter, soils, deadwood and harvested wood products, following the “2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories - volume 4” ).
Maa võrdluskasutus on maakasutus, mis kehtis 2008. aasta jaanuaris;
The reference land use shall be the land use in May 2003 ;
CS A = süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses tegeliku maakasutusega (mõõdetakse süsiniku massina ühiku pindala kohta, sealhulgas pinnas ja taimestik );
CS A = the carbon stock per unit area associated with the actual land use (measured as mass of carbon per unit area, including both soil and vegetation );
CS A = süsinikuvaru ühiku pindala kohta seoses tegeliku maakasutusega (mõõdetakse süsiniku massina ühiku pindala kohta, sealhulgas maapealne ja maa-alune biomass, metsavaris, pinnas, kuivanud puud ja raietooted, vastavalt 2006. aasta IPCC suunistele kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude kohta, 4. köide );
C S A = the carbon stock per unit area associated with the actual land use (measured as mass of carbon per unit area, including above and below ground biomass, litter, soils, deadwood and harvested wood products, following the “2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories - volume 4” );
MW CO2 = CO 2 molekulmass = 44,010 g/mol;
MW CO2 = molecular weight of CO 2 = 44.010 g/mol;
MW C = süsiniku molekulmass = 44,010 g/mol ; ning
MW C = molecular weight of carbon = 12.011 g/mol; and
MW C = süsiniku molekulmass = 12,011 g/mol ; ning
MW C = molecular weight of carbon = 12.011 g/mol; and
P = põllukultuuri produktiivsus (mõõdetakse biokütuse või muu vedela biokütuse energiana maaühiku pindala kohta aastas).
P = the productivity of the crop (measured as biofuel or other bioliquid energy per unit area per year).
P = põllukultuuri produktiivsus (mõõdetakse biomassist toodetud transpordikütuste või muude vedelkütuste energiana maaühiku pindala kohta aastas).
P = the productivity of the crop (measured as transport fuels and other liquid fuels from biomass energy per unit area per year).
VII lisa – C osa – punkt 8
Annex VII – part C – paragraph 8
Punkti 7 kohaldamisel võib nii CSR and kui ka CS puhul kasutada järgmisi väärtusi:
For the purposes of paragraph 7, the following values may be used for both CSR and CSA
Teise võimalusena võib nii CSR kui ka CSA puhul kasutada tegelikke väärtusi.
Alternatively, actual values may be used for both CS R and CS A .
P arvutamiseks võib kasutada järgmisi väärtusi:
The following values may be used to calculate P:
VII lisa – C osa – punkt 8 a (uus)
Annex VII – part C – paragraph 8 a (new)
31. detsembriks 2011 on maakasutuse muudatusest tingitud süsinikuvaru muudatustest tuleneva aastapõhise heite (e iluc ) väärtus 0 g CO2eq/MJ.
Annual emissions from carbon stock changes caused by indirect land use change, e iluc, shall have a value of 0 g CO2eq/MJ until 31 December 2011.
Kui 31. detsembriks 2011 ei ole artikli 17 kohaselt üksikute biokütuste tootmisviiside konkreetsete e iluc väärtuste ettepanekute kohta otsust tehtud, on e iluc väärtus 40g CO2eq/MJ, v. a juhul, kui:
In the absence of a decision by 31 December 2011 on proposals for specific e iluc values for individual biofuel production pathways as set out in Article 17, e iluc shall have a value of 40g CO2eq/MJ, except w here
(i) biomassist saadud transpordikütuste tootmine põhineb toorainel (sh jäätmed), mille tootmine ei nõua haritava maa, karjamaa või püsikultuuride all oleva maa kasutamist;
(i) the production of transport fuels from biomass is based upon raw materials, including waste, that do not require the use of arable, pasture or permanent crop land,
(ii) komisjon on arvamusel, et on võimalik tõendada, et biokütuste tootmine ei mõjuta kaudselt maakasutust ,
(ii) where the Commission has deemed that the production of biofuels can be shown not to have an indirect land-use impact
nendel juhtudel on e iluc väärtus 0.
in which case the e iluc , shall have a value of 0 .
VII lisa – C osa – punkt 10
Annex VII – part C – paragraph 10
Transpordist ja jaotusest tulenev heide (etd) sisaldab heidet, mis tuleneb tooraine ja pooltoodete transpordist ja ladustamisest ning valmistoodete ladustamisest ja jaotamisest.
Emissions from transport and distribution, e td , shall include emissions from the transport and storage of raw and semi-finished materials and from the storage and distribution of finished materials.
Transpordist ja jaotusest tulenev heide (etd) sisaldab heidet, mis tuleneb tooraine ja pooltoodete transpordist ja ladustamisest ning valmistoodete ladustamisest ja jaotamisest.
Emissions from transport and distribution, e td , shall include emissions from the transport and storage of raw and semi-finished materials and from the storage and distribution of finished materials .
Jaotamise ja transpordi käigus tekkinud heite suhtes, mida võetakse arvesse vastavalt punktile 6, ei kohaldata punkti 10.
Emissions from transport and distribution to be taken into account under point 6 shall not be covered by point 10.
VII lisa – C osa – punkt 11
Annex VII – part C – paragraph 11
Kasutatavast kütusest tulenevat heidet ( e u ) loetakse nulliks biokütuste ja muude vedelate biokütuste puhul.
Emissions from the fuel in use, e u , shall be taken to be zero for biofuels and other bioliquids.
Kasutatavast kütusest tulenevat heidet ( e u ) loetakse nulliks biomassist toodetud transpordikütuste puhul.
Emissions from the fuel in use, e u , shall be taken to be zero for transport fuels from biomass.
VII lisa – C osa – punkt 12
Annex VII – part C – paragraph 12
Süsiniku kogumisest ja säilitamisest tulenev heitkoguste vähenemine ( e ccs ) piirdub heitega, mida välditakse kütuse kaevandamise, transpordi, töötlemise ja jaotusega otseselt seotud eraldunud CO 2 kogumise ja säilitamisega.
Emission savings from carbon capture and sequestration, e ccs , shall be limited to emissions avoided through the capture and sequestration of emitted CO2 directly related to the extraction, transport, processing and distribution of fuel.
Süsiniku kogumisest ja säilitamisest tulenev heitkoguste vähenemine ( e ccs ), mida pole juba arvesse võetud e p väärtuses, piirdub heitega, mida välditakse kütuse kaevandamise, transpordi, töötlemise ja jaotusega otseselt seotud eraldunud CO2 kogumise ja säilitamisega.
Emission savings from carbon capture and sequestration e ccs , that have not already been accounted for in e p, shall be limited to emissions avoided through the capture and sequestration of emitted CO 2 directly related to the extraction, transport, processing and distribution of fuel.
VII lisa – C osa – punkt 13
Annex VII – part C – paragraph 13
Süsiniku kogumisest ja asendamisest tulenev heitkoguste vähenemine (eccr) piirdub CO2 kogumise kaudu välditud heitega, mille puhul süsinik pärineb biomassist ning seda kasutatakse kaubatoodetes ja -teenustes kasutatava fossiilse päritoluga CO2 asendamiseks.
Emission savings from carbon capture and replacement, eccr, shall be limited to emissions avoided through the capture of CO2 of which the carbon originates from biomass and which is used to replace fossil-derived CO2 used in commercial products and services.
VII lisa – C osa – punkt 14
Annex VII – part C – paragraph 14
Koostootmisel tekkinud elektri ülejäägi kasutamisest tulenevat heitkoguste vähenemist ( e ee ) võetakse arvesse seoses elektri ülejäägiga , mille puhul elekter on toodetud koostootmist kasutavate kütuse tootmise süsteemidega, välja arvatud juhul, kui koostootmiseks kasutatav kütus on muu kaassaadus kui põllumajanduskultuuri jääk.
Emission savings from excess electricity from cogeneration, e ee , shall be taken into account in relation to the excess electricity produced by fuel production systems that use cogeneration except where the fuel used for the cogeneration is a co-product other than an agricultural crop residue.
Kõnealuse elektri ülejäägi arvessevõtmisel eeldatakse, et koostootmisüksuse suurus on väikseim, mis on koostootmisüksuse jaoks vajalik, et tekitada kütuse tootmiseks vajalik kogus soojust.
In accounting for this excess electricity, the size of the cogeneration unit shall be assumed to be the minimum necessary for the cogeneration unit to supply the heat that is needed to produce the fuel.
Kõnealuse elektri ülejäägiga seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemist käsitatakse võrdsena kasvuhoonegaaside kogusega, mis oleks eraldunud , kui sama kogus elektrit oleks toodetud elektrijaamas, mis kasutab sama kütust kui koostootmisüksus .
The greenhouse gas emission savings associated with this excess electricity shall be taken to be equal to the amount of greenhouse gas that would be emitted when an equal amount of electricity was generated in a power plant using the same fuel as the cogeneration unit.
Koostootmisel tekkinud elektri ülejäägi kasutamisest tulenevat heitkoguste vähenemist ( e ee ) võetakse arvesse seoses elektri ülejäägiga, välja arvatud juhul, kui koostootmiseks kasutatav kütus on biomassist transpordikütuse tootmise protsessi kaassaadus.
Emission savings from excess electricity from cogeneration, e ee , shall be taken into account except where the fuel used for the cogeneration is a co-product of the transport fuel from biomass production process .
Kõnealuse elektri ülejäägiga seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemist käsitatakse võrdsena kasvuhoonegaaside kogusega, mis oleks eraldunud ühenduses elektri tootmisel tekkinud keskmisest heitkogusest ja kolmandates riikides elektri tootmisel tekkinud keskmisest heitkogusest (riigis, kus elektrit toodetakse) .
The greenhouse gas emission savings associated with this excess electricity shall be taken to be equal to the amount of greenhouse gas that would be emitted by the EU average specific emission from electricity generation for electricity produced in the Community, and the average emission for electricity production in the country where the electricity is produced for electricity produced in non-EU states.
VII lisa – C osa – punkt 15
Annex VII – part C – paragraph 15
Kui kütuse tootmise protsessi käigus toodetakse kombineerituna kütust, mille heitkogused arvutatakse välja, ning veel üht või mitut toodet lisaks („kaassaadused”), jagatakse kasvuhoonegaaside heitkogused kütuse või selle vahetoote ja kaassaaduste vahel proportsionaalselt nende energiasisaldusega (mis määratakse kindlaks väiksema kütteväärtusega muude kaassaaduste puhul kui elekter).
Where a fuel production process produces, in combination, the fuel for which emissions are being calculated and one or more other products (“co-products”), greenhouse gas emissions shall be divided between the fuel or its intermediate product and the co-products in proportion to their energy content (determined by lower heating value in the case of co-products other than electricity).
Kui kütuse tootmise protsessi käigus toodetakse kombineerituna kütust, mille heitkogused arvutatakse välja, ning veel üht või mitut toodet lisaks („kaassaadused”), jagatakse kasvuhoonegaaside heitkogused kütuse või selle vahetoote ja kaassaaduste vahel asendusmeetodi alusel .
Where a fuel production process produces, in combination, the fuel for which emissions are being calculated and one or more other products (“co-products”), greenhouse gas emissions shall be divided between the fuel or its intermediate product and the co-products based on substitution method.
Liikmesriigid kehtestavad tüüpiliste kaassaaduste jaoks korrapäraselt läbivaadatud vaikeväärtused.
Member States shall provide for regularly reviewed default values for typical co-products.
VII lisa – C osa – punkt 16 – teine lõik
Annex VII – part C – paragraph 16 – subparagraph 2
Biokütuste ja muude vedelate biokütuste puhul võetakse selle arvutuse eesmärgil arvesse kõik kaassaadused, sealhulgas elekter, mis ei kuulu punkti 14 reguleerimisalasse, välja arvatud põllumajanduskultuuride jäägid, sealhulgas õled, suhkruroo pressimisjäätmed, terakestad, maisitõlvikud ja pähklikoored.
In the case of biofuels and other bioliquids, all co-products, including electricity that does not fall under the scope of paragraph 14, shall be taken into account for the purposes of this calculation, except for agricultural crop residues, including straw, bagasse, husks, cobs and nut shells.
Negatiivse energiasisaldusega kaassaaduste energiasisalduse väärtus on arvutuse tegemise eesmärgil null.
Co-products that have a negative energy content shall be considered to have an energy content of zero for the purpose of the calculation.
Kui põllumajanduskultuuride jäägid töödeldakse ümber biokütusteks või muudeks vedelateks biokütusteks, võetakse neid arvesse vastavalt nende vastavatele panustele.
When agricultural crop residues are processed into biofuels or other bioliquid fuels they shall be taken into account in accordance with their respective contributions.
VII lisa – C osa – punkt 17 – esimene lõik
Annex VII – part C – paragraph 17 – subparagraph 1
Biokütuste puhul on punktis 4 osutatud arvutuse tegemisel võrreldav fossiilkütus E F kõige hilisem teadaolev tegelik keskmine heitkogus, mis tuleneb ühenduses tarbitud bensiinist ja diislist, ning millest on teada antud vastavalt [direktiivile 98/70/EÜ].
For biofuels , for the purposes of the calculation referred to in paragraph 4, the fossil fuel comparator E F shall be the latest available actual average emissions from petrol and diesel consumed in the Community as reported under [Directive 98/70/EC] .
Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, kasutatakse väärtust 83,8 gCO 2eq /MJ.
If no such data are available, the value used shall be 83.8 gCO 2eq /MJ.
Biomassist toodetud transpordikütuste puhul on punktis 4 osutatud arvutuse tegemisel võrreldav fossiilkütus EF kõige hilisem teadaolev tegelik keskmine heitkogus, mis tuleneb ühenduses tarbitud bensiinist ja diislist, ning millest on teada antud vastavalt [direktiivile 98/70/EÜ] või 83,8 gCO2eq/MJ , olenevalt sellest, kumb väärtus on madalam .
For transport fuels from biomass , for the purposes of the calculation referred to in paragraph 4, the fossil fuel comparator E F shall be the latest available actual average emissions from petrol and diesel consumed in the Community as reported under [Directive 98/70/EC] or 83.8 gCO 2eq /MJ , whichever is the lowest .
VII a lisa (uus)
Annex VII A (new)
VII A Lisa
Annex VII A
TAASTUVENERGIA RIIKLIKE TEGEVUSKAVADE ÜHTLUSTATUD NÄIDISE NÕUDED
REQUIREMENTS FOR A HARMONISED TEMPLATE FOR NATIONAL RENEWABLE ENERGY ACTION PLANS (RAP)
A OSA: ENERGIA LÕPPTARBIMISE MÄÄRATLUS
PART A: DEFINITION OF FINAL ENERGY CONSUMPTION