natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa arengukoostöö rajaneb suhetel AKV riikidega, mis sai alguse 1959. aastal Yaoundé lepingutega, mida tunti hiljem Yaoundé konventsioonina, mis kehtis 1975. aastani.
European Development Cooperation builds on relationships with ACP countries which started in 1959 with the Yaoundé Agreements, later known as the Yaoundé Convention which lasted until 1975.
Sellele järgnesid Lomé konventsioon ja seejärel 2000. aastal allkirjastatud Cotonou leping.
It was followed by the Lomé Convention and then by the Cotonou Agreement, signed in 2000.
Euroopa Liit annab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele rahalist toetust hiljuti loodud arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi kaudu.
The European Union provides financial assistance to African, Caribbean and Pacific countries (ACP) through the newly established Development Cooperation Instrument (DCI) and the European Development Fund.
Arengukoostöö rahastamisvahend küünib peaaegu 17 miljardi euroni ajavahemikuks 2007–2013.
The DCI amounts to almost EUR 17 billion for the 2007-13 period.
Koos uute liikmesriikidega saab EL tugevdada oma rolli suurima arenguabi andjana.
Together with the new Member States, the EU can strengthen its role as the number one donor of development aid.
Mõnedel uutest liikmesriikidest on arenguprogrammid Aafrika riikidega ajalooliselt juba olemas, mis on mõjutanud nende uusi arengukoostöö strateegiaid – näiteks Tšehhi Vabariigil Angola ja Sambiaga, Ungaril Etioopiaga või Slovakkial Kenyaga.
Historically, some of the new Member States already had development programmes with African countries which influenced their new development cooperation strategies, such as for example the Czech Republic with Angola and Zambia, Hungary with Ethiopia, or Slovakia with Kenya.
Teiste jaoks aga muutis poliitilise korra muutumine vanadele sidemetele toetumise raskemaks ja neil tuli riiklikud arengustrateegiad nullist alates välja töötada, nagu näiteks Bulgaarial ja Rumeenial.
For others, however, political transition made it more difficult to rely on old bonds and they have had to build national development strategies from the scratch, like Bulgaria and Romania.
Euroopa konsensus arengu küsimuses nõuab aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks arengukoostööle eraldatava rahalise toetuse suurendamist.
The European Consensus on Development requires the increase of the financial contributions to DC, in order to achieve the Millennium Development Goals.
Euroopa konsensus arengu küsimuses annab uutele liikmesriikidele tõuke, kuid ei kohusta neid suunama oma arengukoostööd Aafrikale, kuigi vanad liikmesriigid peaksid uusi liikmesriike abistama koostöö tegemisel Aafrika riikidega.
The European Consensus on Development provides an impetus, but does not oblige new Member States to target their development cooperation towards Africa, although old Member States should help the new Member States to collaborate with African countries.
Selgelt on näha, et uued liikmesriigid on pühendunud vajaliku õigusliku raamistiku ja kanalite ülesehitamisele, et arengukoostöö institutsionaliseerida.
One can clearly see that the new Member States are engaged in building the necessary legal framework and channels in order to institutionalise development co-operation.
Uute liikmesriikide arengukoostöö on suuresti suunatud nende lähinaabritele, kelle puhul neil on kasu omaenda ajaloolistest kogemustest ja üleminekuga omandatud teadmistest.
The development cooperation of the new Member States is largely directed at their immediate neighbours where they benefit from their historical experiences and 'transition expertise'.
Peamised sihtriigid on sama ajaloolist kogemust jagavad naaberriigid – näiteks Kõrgõzstan, Kasahstan, Tadžikistan, Moldova ja Gruusia.
The main targets are neighbours who share their historical experience - examples are Kyrgyzstan, Kazakhstan, Tajikistan, Moldova, Georgia.
Kuuest uuest sõltumatust riigist (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova, Ukraina) suunavad uued liikmesriigid enim tähelepanu Moldovale ja Ukrainale.
Of the six newly independent states (Armenia, Azerbaijan, Belarus, Georgia, Moldova, Ukraine) the most targeted countries by the new Member States are Moldova and Ukraine.
Siiski on arenguabi rakendamine raskem seoses vähimarenenud maadega.
However, development aid implementation is more difficult concerning least developed countries.
ELi peamine vahend suhete parandamiseks oma idanaabritega on naabruspoliitika ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend (ENPI).
The main EU's instrument to improve its relationship with its Eastern neighbours is the Neighbourhood Policy and the European Neighbourhood Instrument (ENPI).
Kõnealused suhted põhinevad riikide tegevuskavadel, mis iga üksiku riigiga välja töötatakse ja läbi räägitakse.
These relationships are based on Country Action Plans, developed and negotiated with each individual country.
Kuus riiki (Kasahstan, Kõrgõzstan, Venemaa Föderatsioon, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan) naabruspoliitikas siiski ei osale, kuid nendega on sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingud.
However six countries (Kazakhstan, Kyrgyzstan, Russian Federation, Tajikistan, Turkmenistan, and Uzbekistan) do not participate in the Neighbourhood policy but have Partnership and Cooperation Agreements.
Nii EL kui ka viis Kesk-Aasia riiki (Kasahstan, Usbekistan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan) soovivad suhteid edasi arendada ja tunnistavad eesseisvaid väljakutseid (piiride haldamine, veemajandus, organiseeritud kuritegevus, haridus, õigusriigi põhimõtted, inimõigused).
Both the EU and the five countries of Central Asia (Kazakhstan, Uzbekistan, Kirgizia, Tajikistan, Turkmenistan) wish to further develop their relations and recognise that there are challenges to be met (borders, water management, organised crime, education, rule of law, human rights).
Venemaa Föderatsioon ei kasuta Euroopa naabruspoliitika pakutavaid võimalusi, kuna soovib säilitada suhtes ELiga võrdsed alused, vastupidiselt „noorema venna suhtele”, mida Venemaa näeb Euroopa naabruspoliitikas.
The Russian Federation does not take the opportunity of the European Neighbourhood policy because it wants to preserve an "equal footing" in its relationship with the EU as opposed to the "junior partnership" that Russia sees in the ENP.
Läbirääkimised Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade üle Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova ja Ukrainaga toimusid ilma uute liikmesriikide osaluseta, kuna need toimusid enne viimaste ühinemist Euroopa Liiduga 2004./2007. aastal, ning seepärast ei ole neis uute liikmesriikide olulisi seisukohti arvesse võetud.
Furthermore, the ENP Action Plans with Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine were negotiated without the involvement of the new Member States as they were concluded before they entered the Union in 2004/07 and therefore do not take into account important new Member States' insight.
Järgmised soovitused käsitlevad mitut punkti:
The following recommendations are concerned with several points:
– vajadus täiustada uutes liikmesriikides arengukoostöö poliitikat;
-The need to improve development cooperation policies in the new Member States,
– tunnistamine, et uued liikmesriigid on oluline side ELi uute naabritega.
-The acknowledgement that the new Member States are important links to the EU's new neighbours.
Peamised raskused arengupoliitika tõhusaks rakendamiseks uutes liikmesriikides tulenevad keerulisest muutumisest abisaajatest abiandjateks.
The main difficulties of implementing efficient development policies in the new Member States result from the difficult transition from aid receiver to aid donor.
Puuduvad strateegia planeerimise tsentraliseeritud agentuurid, puudulik on ka üldsuse teadlikkus ning vaja on tugevdada valitsusväliseid arenguorganisatsioone, kellele on pandud uued ülesanded.
There is a lack of centralised agencies for strategy planning, lack of public awareness and the need to strengthen developmental NGOs with their new tasks.
Uute liikmesriikide valitsusvälised arenguorganisatsioonid väljendasid juba muret oma ebakindla rahalise olukorra pärast 2007. aastal avaldatud CONCORDi aruandes.
NGDOs of the new Member States already expressed concern over their vulnerable financial situation in a CONCORD report published in 2007.
Uued liikmesriigid näevad suurt vaeva, et täita oma kohustus saavutada 2010. aastaks 0,1–0,17% RKTst kulutamine ametlikule arenguabile mitmetel põhjustel, nagu praegune üldsuse toetuse madal tase arengukoostööle ja Nõukogude Liidu järgse ajaga seotud küsimused.
The new Member States' are struggling to meet their commitments to achieve 0.10-0.17% ODA/GNI by 2010 due to a number of reasons such as low levels of current public support for development cooperation and post-Soviet-related issues.
Seepärast on hädavajalik tugevdada kodanikuühiskonda ning pöörata rohkem tähelepanu üldsusega konsulteerimisele ja arengualase teadlikkuse suurendamise kampaaniatele, et saada tagasisidet riikide rolli ja kohustuste kohta Euroopas ning maailmas.
Therefore, it is crucial to reinforce civil society and to engage in greater public consultation and development awareness campaign in order to gain feedback on the role and responsibility in their countries in Europe and in the world.
Arenguharidusele / teadlikkuse suurendamisele rohkem kulutavate OECD riikide ametliku arenguabi suhtarv RKTst on tavaliselt kõrgem ning üldsuse teadlikkus arengu küsimustes natuke parem.
The OECD countries that spend more on development education/awareness raising have in general higher ODA/GNI ratios and show slightly better public awareness on development issues.
OECD arengukeskuse uuring tõestab, et haridus, teadlikkust suurendavad kampaaniad, avalikud arutelud ja meedia tähelepanu mõjutavad teadlikkuse suurenemist.
This OECD Development Centre research proves that education, awareness-raising campaigns, pubic debate and media focus have an effect on increasing awareness.
Euroopa üldsuse teadlikkuse pettumust valmistav madal tase vaesuse ja arengu küsimustes näitab aga, et 80% ELi kodanikest ei ole kunagi kuulnud aastatuhande arengueesmärkidest.
However, disappointing levels of European public awareness of poverty and development issues indicate that over 80% of EU citizens have never heard of the Millennium Development Goals.
Abi tõhususe ja valitsuse kulutuste läbipaistvus vaesusega tegelemisel tuleks üldsusele tagada kui osa demokraatlikest õigustest.
Transparency of aid effectiveness and government spending on tackling poverty should be guaranteed to the general public as a part of a democratic right.
Jõulisemat, tõhusamat ja ühtsemat arengukoostöö poliitikat võib oodata arengumaades parema hariduse ja teabe andmise kaudu.
More vigorous, efficient and coherent development co-operation policies can be expected through better education and information in developing countries.
Soovitused: vanade ja uute abiandjate tegevust tuleb tungivalt kooskõlastada, samas tuleks hinnata uute liikmesriikide võimalikke eeliseid ja kasutada neid konkreetsetes sektorites/riikides.
Recommendations: There is a pressing need to coordinate old and new donor activities, while the potential advantages of the new Member States should be assessed and used in particular sectors/countries.
Meediat ja valitsusväliseid arenguorganisatsioone tuleks julgustada kogu elanikkonna hulgas teadlikkust suurendama, sest rahalisi ja inimressursse Euroopa arengukoostööks on võimalik eraldada vaid laialdasema toetuse korral.
The media and development NGOs should be encouraged to raise awareness among the population at large because only with wider support will it be possible to allocate financial and human resources to European development cooperation.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on common rules for access to the market for coach and bus services (recast)
(Uuesti sõnastamine – kodukorra artikkel 80 a)
(Recast – Rule 80a of the Rules of Procedure)
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2007)0264 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0264 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 71, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0147/2007 );
– having regard to Articles 251(2) and 71 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0147/2007 ),
– võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta
– having regard to the Interinstitutional Agreement of 28 November 2001 on a more structural use of the recasting technique for legal acts
– võttes arvesse õiguskomisjoni 20. novembri 2007. aasta kirja vastavalt kodukorra artikli 80 a lõikele 3;
– having regard to the letter of 20 November 2007 from the Committee on Legal Affairs pursuant to rule 80a(3) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;
– having regard to Rules 80a and 51 of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ( A6‑0037/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0037/2008 ),
(6 a) Käesolevat määrust ei kohaldata ei vedajate suhtes, kellel on juurdepääs vaid bussiteenuste riiklikule turule, ega litsentside suhtes, mida neile väljastavad nimetatud vedajate asukohaliikmesriigid.
(6a) This Regulation should not apply either to carriers who have access only to their national market for coach and bus services or to the licences issued to those carriers by Member States of establishment.
(13) Haldusformaalsuste hulka tuleks vähendada nii palju kui võimalik, ilma et loobutaks kontrollimisest ja karistustest, mille abil tagatakse käesoleva määruse nõuetekohane kohaldamine ja tõhus jõustamine.
(13) Administrative formalities should be reduced as far as possible without abandoning the controls and sanctions that guarantee the correct application and effective enforcement of this Regulation.
Seepärast tuleks ühenduse litsentsi kehtetuks tunnistamist käsitlevaid kehtivaid eeskirju selgitada ja parandada.
To this end the existing rules on the withdrawal of the Community licence should be clarified and strengthened.
Kehtivaid eeskirju tuleks kohandada, et muus liikmesriigis kui asukohaliikmesriigis toimunud tõsiste rikkumiste või korduvate pisirikkumiste korral võimaldada ka tõhusaid karistusi.
The current rules should be adapted to allow the effective sanctioning of serious or repeated minor infringements committed in a Member State other than the Member State of establishment.
Karistused ei tohiks olla diskrimineerivad ja need peaksid olema rikkumise raskusastmega proportsionaalsed.
Sanctions should be non-discriminatory and in proportion to the seriousness of the infringements.
Tuleb ette näha kaebuse esitamise võimalus.
It should be possible to lodge an appeal in respect of any sanctions imposed.
Kehtivaid eeskirju tuleks kohandada, et muudes liikmesriikides kui asukohaliikmesriigis toimunud tõsiste rikkumiste korral võimaldada ka tõhusaid karistusi.
The current rules should be adapted to allow the effective sanctioning of serious infringements committed in Member States other than the Member State of establishment.
Pisirikkumised võivad muutuda korduvateks mitmes liikmesriigis toime pandud rikkumiste näol.
Minor infringements can be considered to be of a ‘repeated’ nature if they have been committed in more than one Member State.
Kuni rikkumisi tõlgendatakse ja käsitletakse liikmesriikides niivõrd erinevalt ja kuna praegu puudub selles osas konkreetne väljavaade mis tahes kiireks paranemiseks, siis ei tohiks käesolevas määruses sisalduda sätted korduvate pisirikkumiste kohta.
So long as infringements are interpreted and dealt with in such different ways in Member States and there is for the time being no specific prospect of any speedy improvement in this respect, this regulation should not include provisions relating to repeated minor infringements.
(14) Liikmesriigid peaksid kandma oma riiklikku autoveo-ettevõtjate registrisse kõik tõsised rikkumised ja korduvad pisirikkumised , mille on toime pannud vedajad ning millega on kaasnenud karistus.
(14) Member States should enter in their national register of road transport undertakings all serious infringements and repeated minor infringements committed by carriers and which have led to the imposition of a sanction.
(14) Liikmesriigid peaksid kandma oma riiklikku autoveo-ettevõtjate registrisse kõik tõsised rikkumised, mille on toime pannud vedajad ning millega on kaasnenud karistus.
(14) Member States should enter in their national register of road transport undertakings all serious infringements committed by carriers and which have led to the imposition of a sanction
g) „autoveoalaste ühenduse õigusaktide tõsine rikkumine või korduvad pisirikkumised ” on rikkumised , mis viivad hea maine kadumiseni vastavalt määruse (EÜ) nr XX/XXXX [millega kehtestatakse ühised reeglid autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise kohta] artikli 6 lõigetele 1 ja 2.
(g) ‘serious infringement or repeated minor infringements of Community road transport legislation’ means infringements which lead to the loss of good repute in accordance with Article 6(1) and (2) of Regulation (EC) No […] [establishing common rules concerning the conditions to be complied with to pursue the occupation of road transport operator].
g) „autoveoalaste ühenduse õigusaktide tõsine rikkumine” on rikkumine , mis pärast kohtusse andmist võib viia hea maine kadumiseni vastavalt määruse (EÜ) nr XX/XXXX [millega kehtestatakse ühised reeglid autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise kohta] artikli 6 lõigetele 1 ja 2.
(g) ‘serious infringement of Community road transport legislation’ means infringements which , after they have been brought before a court, could lead to the loss of good repute in accordance with Article 6(1) and (2) of Regulation (EC) No […] [establishing common rules concerning the conditions to be complied with to pursue the occupation of road transport operator].
Artikli 6 lõike 6 esimene lõik
Article 6, paragraph 6, subparagraph 1
Regulaarveo ettevõtja võib ajutiste ja erandlike asjaoludega toimetulemiseks kasutada lisasõidukeid.
The operator of a regular service may use additional vehicles to deal with temporary and exceptional situations.
Regulaarveo ettevõtja teavitab liikmesriiki, mille territooriumil asub lähtepunkt, selle ajutise ja erakorralise olukorra põhjustest.
It shall inform the Member State in whose territory the place of departure is situated of the reasons for any such temporary and exceptional situation.
Artikli 6 lõige 6 a (uus)
Article 6, paragraph 6 a (new)
Liikmesriigid võivad tühistada lubade andmise korra piiriüleste regulaarvedude puhul, mis ei toimu kaugemale kui 50 km piirist.
Member States may refrain from applying the authorising procedure to cross-border regular services not extending more than 50 km beyond the border.
Liikmesriigid teavitavad sellest komisjoni ja naaberriike.
They shall inform the Commission and neighbouring countries thereof.
Lubade andmisega tegelev asutus teeb otsuse avalduse kohta nelja kuu jooksul pärast kuupäeva, mil vedaja taotluse esitas.
The authorising authority shall take a decision on the application within four months of the date of submission of the application by the carrier.
Lubade andmisega tegelev asutus teeb otsuse avalduse kohta kolme kuu jooksul pärast kuupäeva, mil vedaja taotluse esitas.
The authorising authority shall take a decision on the application within three months of the date of submission of the application by the carrier.
Artikli 8 lõike 4 esimese lõigu punkt b
Article 8, paragraph 4, subparagraph 1, point (b)
b) kui taotleja ei ole varasemal ajal järginud autoveoalaseid siseriiklikke või rahvusvahelisi õigusakte, eelkõige rahvusvahelise reisijateveo lubade tingimusi ja nõudeid, või on põhjustanud liiklusohutusalaste õigusaktide tõsiseid rikkumisi või korduvaid pisirikkumisi , eelkõige seoses sõidukite suhtes kohaldatavate ning juhtide sõidu- ja puhkeaja eeskirju ;
(b) in the past the applicant has not complied with national or international legislation on road transport, and in particular the conditions and requirements relating to authorisations for international road passenger services, or has committed a serious infringement or repeated minor infringements of legislation in regard to road safety, in particular with regard to the rules applicable to vehicles and driving and rest periods for drivers ;
(b) kui taotleja ei ole varasemal ajal järginud autoveoalaseid siseriiklikke või rahvusvahelisi õigusakte, eelkõige rahvusvahelise reisijateveo lubade tingimusi ja nõudeid, või on põhjustanud liiklusohutusalaste õigusaktide tõsiseid rikkumisi, eelkõige seoses sõidukite suhtes kohaldatavate ning sõidu- ja puhkeaja eeskirjadega , ning kui need rikkumised on viinud hea maine kadumiseni vastavalt määrusele nr .../2008 [millega kehtestatakse ühised reeglid autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise kohta] ;
(b) in the past the applicant has not complied with national or international legislation on road transport, and in particular the conditions and requirements relating to authorisations for international road passenger services, or has committed a serious infringement of legislation in regard to road safety, in particular with regard to the rules applicable to vehicles and driving and rest periods , and the infringements in question have led to a loss of good repute within the meaning of Regulation No .../2008 [ establishing common rules concerning the conditions to be complied with to pursue the occupation of road transport operator] ;
Artikli 8 lõike 4 teine lõik
Article 8, paragraph 4, subparagraph 2
Kui olemasolev rahvusvaheline bussiveoteenus mõjutab oluliselt samalaadsete teenuste, mida osutatakse avaliku teenindamise lepingu alusel, millega määratakse kindlaks avaliku teenindamise kohustus vastavalt määrusele (EÜ) nr nnnn/aaaa [reisijateveoteenuse osutamise kohta raudteel ja maanteel], elujõulisust asjaomases piirkonnas, võib liikmesriik komisjoni nõusolekul peatada või tunnistada kehtetuks rahvusvahelise bussiveoteenuse loa, teatades sellest vedajale kuus kuud ette.
In the event that an existing international bus service is seriously affecting the viability of a comparable rail service operated under a public service contract which stipulates a public service obligation as defined in Regulation (EC) No nnnn/yyyy of the European Parliament and of the Council on public passenger transport services by rail and road on the direct sections concerned, a Member State may, with the agreement of the Commission, suspend or withdraw the authorisation to run the international bus service after having given six months’ notice to the carrier.
Load kehtivad kuni viis aastat.
Authorisations are valid for a maximum of five years.
Kui ametiasutus on loa juba väljastanud, ei tohiks ta luba enne selle kehtivusaja lõppemist tagasi võtta, arvestades võimalikke tagajärgi mis tahes ettevõtjale, kelle veod ja investeeringud võivad sõltuda antud loast.
Having once issued an authorisation, an authority should not be allowed to withdraw it before it has expired, given the potential consequences for any undertaking that might be predicating its operations and investment on the authorisation granted.
Komisjon teeb pärast asjaomaste liikmesriikidega konsulteerimist nelja kuu jooksul pärast seda, kui ta on saanud lubade andmisega tegelevalt asutuselt teatise, otsuse, mis jõustub kolmkümmend päeva pärast asjaomastele liikmesriikidele teatamist.
After having consulted the Member States concerned, the Commission shall within four months from receipt of the communication from the authorising authority take a decision which shall take effect after thirty days of the notification to the Member States concerned.