natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopas on viimase 40 aasta jooksul töötatud välja eritraktorid, mis on mõeldud tööks konkreetsete kultuuridega maastikel, millel on erilised omadused, näiteks viljapuuaiad ja viinamarjaistandused jne, eriti Kesk- ja Lõuna-Euroopas.
In Europe, specialised tractors have been developed over the last 40 years to carry out automated cultivation procedures for specific crops on terrain which presents certain distinctive features, such as orchards, vineyards, etc, particularly in Central and Southern Europe.
Kuna asjaomased töötamisnõuded kehtivad ainul Euroopas kasvatatavate kultuuride suhtes, toodetakse selliseid eriotstarbelisi traktoreid ainult Euroopa turu tarbeks.
Since the operational requirements concerned apply solely to crops cultivated in Europe, these special-purpose tractors are manufactured solely for the European market.
Vastavalt raamdirektiivile 2003/37/EÜ põllumajandus- ja metsatraktorite kohta liigitatakse selliste kultuuride puhul kasutatavad traktorid kategooriatesse T2, C2 ja T4.1 ning nende puhul kasutatakse üldnimetust „kitsarööpmelised traktorid”.
Under the framework Directive 2003/37/EC on agricultural and forestry tractors, tractors used for the cultivation of crops of this kind are classified as category T2, C2 and T4.1 under the generic name of ‘narrow-track tractors’.
IIIB ja IV etapiks ette nähtud rangete nõuete hulgas on kohustus paigaldada mootoriruumi järelkäitlusseadmed, mis võtavad mootori enda suurusega võrreldes suhteliselt palju ruumi.
The stringent requirements laid down for Stages IIIB and IV include the installation in the engine compartment of after-treatment systems which occupy a large amount of space in comparison to the size of the engine itself.
Peale selle piiravad selliste seadmete paigaldamist olulisel määral mootori töötamisele esitatavad nõuded.
Furthermore, the possibility of installing such systems is seriously restricted by the engine’s operational requirements.
Kuigi sama tüüpi mootoreid kasutatakse nii kitsarööpmelistes kui ka muudes traktorites, on siin üks peamine erinevus: mootoriruumi väiksus ja vähene ruum selle ümber.
For, while the same kind of engines are used for narrow-track tractors as for other tractors, there is one major difference: the small size of the engine compartment, and the restricted space around it.
Traktoritootjad ei saa paigaldada järeltöötlusseadmetega varustatud mootoreid, sest samal ajal peavad nad tagama, et masinad vastaksid töötamisele esitatavatele nõuetele suuruse ja manööverdamisvõime seisukohast, mis on selliste masinate konstrueerimisel olulised omadused.
Tractor manufacturers cannot install engines equipped with after-treatment systems while at the same time ensuring the vehicles meet the operational requirements, in terms of size and manoeuvrability, which are the essential elements of such vehicles’ design.
Sellistele järeldustele tuldi ka komisjoni tellitud erinevates uurimustes, milles soovitati kas vabastada kitsarööpmelised traktorid täielikult kohustusest vastata IIIB ja IV etapi nõuetele või lükata selle kohustuse täitmine edasi vähemalt viieks aastaks.
Such were also the conclusions reached in various studies commissioned by the Commission, which recommended either that narrow-track tractors should be completely exempted from the obligation to comply with Stage IIIB and Stage IV requirements, or that the obligation to comply be postponed for at least five years.
Ettepanekuga muuta direktiivi 2000/25/EÜ lükatakse T2, C2 ja T4.1 kategooriate osas IIIB ja IV etapi nõuetele vastamise kohustus edasi kolme aasta võrra.
The proposal to amend Directive 2000/25/EC would postpone for three years the obligation to comply with Stage IIIB and Stage IV requirements for tractors in categories T2, C2 and T4.1.
Raportöör toetab täielikult ELi heitkoguste vähendamise poliitikat ning on nõus direktiiviga 2000/25/EÜ.
The rapporteur fully endorses the EU’s policy of reducing emissions and supports Directive 2000/25/EC.
Sõltumatud uurimused ja komisjoni kogutud andmed näitavad siiski, et vaja on rohkem aega selleks, et tootjatel oleks võimalik töötada välja IIIB etapi nõuetele vastavad seadmed.
However, independent studies and the data compiled by the Commission show that more time is required to enable manufacturers to develop Stage IIIB-compliant systems.
Seepärast on raportöör rahul komisjoni ettepanekuga lükata kolme aasta võrra edasi IIIB ja IV etapi nõuete kehtestamine traktorite kategooriatele T2, T4.1 ja C2.
The rapporteur welcomes, therefore, the Commission’s proposal to postpone by three years the date of the introduction of Stage IIIB and Stage IV for tractors in categories T2, T4.1, C2.
Lisaks sellele on oluline märkida, et ettepaneku koostamisele eelnenud uurimused ei näita piisava kindlusega, et kitsarööpmeliste traktorite puhul oleks vajaliku aja jooksul võimalik täita IV etapi konkreetseid nõudeid.
Moreover, it is important to note that the studies which preceded the drawing up of this proposal do not indicate with the requisite certainty that narrow-track tractors are capable of fulfilling, in due course, the requirements specified for Stage IV.
Eelöeldut arvesse võttes on raportöör arvamusel, et on vaja piisavalt aega selleks, et viia läbi põhjalikum IV etapi teostatavuse hindamine pärast seda, kui selles valdkonnas on saavutatud küllaldast edu, ning teha vajaduse korral täiendavaid muudatusi IV etapi nõuetes või ajakavas.
That being so, the rapporteur considers that it is necessary for sufficient time to be allowed to conduct a more thorough assessment of the feasibility of Stage IV after the technology has made sufficient progress in that area and, where appropriate, to propose further changes to the requirements or timetable laid down for Stage IV.
Arvestades, et IIIB etapp algab 1. jaanuaril 2012, on raportöör seisukohal, et ettepanek tuleb kiiremas korras vastu võtta, et liikmesriigid saaksid direktiivi võimalikult kiiresti üle võtta ja rakendada.
Given that Stage IIIB becomes effective on 1 January 2012, the rapporteur considers that there is a very urgent need to adopt the proposal to ensure it can be transposed and implemented by the Member States as soon as possible.
Kodanikukaitse ja humanitaarabi roll Euroopa katastroofidele reageerimise tõhustamises
on ‘Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance’
Arvamuse koostaja (*): Michèle Striffler, arengukomisjon
Rapporteur for the opinion (*): Michèle Striffler, Committee on Development
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS (*) ...................................................................................19
OPINION of the Committee on Development (*) .................................................19
VÄLISKOMISJONI ARVAMUS.............................................................................................22
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................22
REGIONAALARENGUKOMISJONI ARVAMUS..................................................................25
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................25
kodanikukaitse ja humanitaarabi rolli kohta Euroopa katastroofidele reageerimise tõhustamises
on ‘Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance’
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 196, milles sätestatakse, et liit soodustab liikmesriikide vahelist koostööd, et tõhustada loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamiseks ja nende eest kaitsmiseks loodud süsteeme,
– having regard to Article 196 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), which states that ‘the Union shall encourage cooperation between Member States in order to improve the effectiveness of systems for preventing and protecting against natural or man-made disasters’,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 122,
- having regard to Article 122 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 222 (solidaarsusklausel), milles sätestatakse, et kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks, tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt,
- having regard to Article 222 of the Treaty on the Functioning of the European Union (the solidarity clause), which lays down that ‘the Union and the Member States shall act jointly in a spirit of solidarity if a Member State is the object of a terrorist attack or victim of a natural or man-made disaster’,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 23,
- having regard to Article 23 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse 1994. aastal vastu võetud ja 2001. aastal läbi vaadatud Oslo suuniseid, mis käsitlevad sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamist rahvusvahelistes operatsioonides suurõnnetuste korral,
- having regard to the 1994 Oslo Guidelines, reviewed in 2001, on the use of foreign military and civil defence assets in disaster relief,
– võttes arvesse 18. detsembril 2007. aastal Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja, Euroopa Parlamendi presidendi ja Euroopa Komisjoni presidendi poolt allkirjastatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas,
- having regard to the European Consensus on Humanitarian Aid, signed on 18 December 2007 by the Presidents of the Council of the European Union, the European Parliament and the Commission,
– võttes arvesse komisjoni 26. oktoobri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa tõhusama katastroofidele reageerimise suunas: kodanikukaitse ja humanitaarabi roll” ( KOM(2010)0600 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and to the Council of 26 October 2010 entitled ‘Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance’ ( COM(2010)0600 ),
– võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta” ( KOM(2008)0130 ),
– having regard to the Communication of the Commission to the European Parliament and to the Council of 5 March 2008 on reinforcing the Union’s disaster response capacity ( COM(2008)0130 ),
– võttes arvesse Michel Barnier’ aruannet „Euroopa kodanikukaitsejõud: Europe aid”, mis avaldati 2006. aasta mais,
– having regard to the report by Michel Barnier entitled ‘For a European civil protection force: Europe Aid’, published in May 2006,
– võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2010. aasta järeldusi, milles tervitati komisjoni 26. oktoobri 2010. aasta teatises välja toodud eesmärke saavutada prognoositavam, tõhusam, tulemuslikum, ühtsem ja nähtavam katastroofidele reageerimine Euroopas,
– having regard to the Council conclusions of 14 December 2010 welcoming the objectives outlined in the Commission’s Communication of 26 October 2010 aiming at a more predictable, effective, efficient, coherent and visible European response to disasters,
– võttes arvesse nõukogu 2007. aasta detsembri järeldusi, milles kutsutakse komisjoni üles maksimaalselt ära kasutama ühenduse kodanikukaitse mehhanismi ja suurendama liikmesriikide vahelist koostööd,
– having regard to the Council conclusions of December 2007 inviting the Commission to make the best use of the Community Civil Protection Mechanism and to strengthen cooperation between Member States,
– võttes arvesse nõukogu 5. märtsi 2007. aasta otsust 2007/162/EÜ, Euratom (kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta)
– having regard to Council Decision 2007/162/EC, Euratom, of 5 March 2007 establishing a Civil Protection Financial Instrument
– võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta resolutsiooni ELi kiirreageerimisvõime loomise kohta
– having regard to its resolutions of 14 December 2010 on setting up an EU rapid response capability
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0465 . , 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni hiljutise maavärina kohta Haitis
Texts adopted, P7_TA(2010)0465 . , of 10 February 2010 on the recent earthquake in Haiti
ELT C 341E, 16.12.2010, lk 5. , 16. septembri 2009. aasta resolutsiooni metsatulekahjude kohta 2009. aasta suvel
OJ C 341E, 16.12.2010, p.
B. arvestades, et äärmuslikku põuda ja metsatulekahjusid esineb Euroopas üha sagedamini ja suuremas ulatuses ning seetõttu on vaja jätkata vastavasisuliste teadusuuringute arendamist, et parandada riskihindamismehhanisme ning nende nähtuste ennetussüsteeme ja nendega võitlemise vahendeid;
B. whereas situations of extreme drought and forest fires have increased in frequency and scale in Europe, which means that the relevant scientific research needs to be further developed, with a view to improving risk assessment mechanisms, systems of prevention and means of combating these phenomena,
C. arvestades, et kliimamuutuste jätkuv süvenemine ja loodusliku kapitali ammendumine suurendavad sagedasemate ning tõsisemate looduskatastroofide tõenäosust veelgi;
C. whereas the increasing rate of climate change and depletion of natural capital will further increase the likelihood of more frequent and more intense natural disasters,
D. arvestades, et 2008. aastal tunnistasid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osapooled Bali tegevuskavas seost suurõnnetuste ohu vähendamise ja kliimamuutuste vahel;
D. whereas in 2008, the parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) acknowledged the link between disaster risk reduction and climate change in the Bali Action Plan,
E. arvestades, et 2010. aastal tunnustati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) Cancuni kohandamisraamistikus ametlikult katastroofiohu vähendamist kui kliimamuutustega kohanemise tähtsat aspekti ja soovitati valitsustel kaaluda kohandamismeetmete ühendamist Hyogo tegevusraamistikuga;
E. whereas in 2010, the UNFCCC Cancun Adaptation Framework formally recognised disaster risk reduction as an essential element of climate change adaptation and encouraged governments to consider linking adaptation measures to the Hyogo Framework for Action,
F. arvestades, et hiljutised tragöödiad, eriti Haiti maavärin ja Pakistani üleujutused, näitasid, et ELi peamised vahendid katastroofidele reageerimiseks (humanitaarabi ja ELi kodanikukaitse mehhanism) täitsid antud tingimustes hästi oma eesmärki, kuid arvestades, et Euroopa Liitu mõjutavatele katastroofidele reageerimise koordineerimist nii liidu piires kui ka väljaspool on vaja veelgi nõuetekohaselt tugevdada ning et on veel piisavalt ruumi, et muuta ELi abi tervikuna tõhusamaks, tulemuslikumaks, terviklikumaks ja nähtavamaks;
F. whereas the recent tragedies, such as the Haiti earthquake and the Pakistan floods, have demonstrated that the main tools available to the EU for responding to disasters (humanitarian aid and the EU Civil Protection Mechanism) proved to be working well for what they were designed for and given the circumstances, but whereas there is a vital need to further reinforce the coordination of the response to disasters affecting the European Union, both within and outside its borders, as well as scope for improvement in terms of effectiveness, efficiency, coherence and visibility of the EU assistance as a whole,
G. arvestades lisaks seda, et paljude kriiside ajal, eelkõige 26. detsembri 2004. aasta tsunamikriisi ajal tõstatati palju küsimusi seoses sellega, et Euroopa tasandil puuduvad süsteemsed tegevusvariandid või -kavad ohtudele reageerimiseks ning et Euroopa tegevus ei ole ülemaailmselt tehtavate jõupingutusega võrreldes piisavalt nähtav;
G. whereas, moreover, during a number of crises, particularly the tsunami of 26 December 2004, many questions were raised about the lack of systematic scenarios or protocols at European level for responding to the risks and the inadequate visibility of Europe’s action in relation to the overall effort,
H. arvestades, et Euroopa Parlamendi algatatud katseprojektide
H. whereas various arrangements involving pre-identified Member States’ assets and EU-funded assets have been successfully tested in pilot schemes initiated by the European Parliament
Eeskätt katseprojekt liikmesriikide koostöö parandamiseks metsatulekahjude vastu võitlemisel (2008) ja ettevalmistav tegevus ELi kiirreageerimisvõimeks (2008-2010). raames testiti edukalt eri menetlusi, mis hõlmasid liikmesriikide eelnevalt kindlaksmääratud vahendeid ja ELi rahastatavaid vahendeid;
Notably the pilot project to step up cooperation between Member States on combating forest fires (2008) and the preparatory action on an EU rapid response capability (2008-2010). ,
I. arvestades, et Euroopa Parlament on järjekindlalt kutsunud komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut ELi kodanikukaitseüksuse loomiseks, järgides seejuures täielikult subsidiaarsuse põhimõtet ja täiendades seega liikmesriikide jõupingutusi kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 196;
I. whereas the European Parliament has consistently called on the Commission to present legislative proposals on the creation of an EU Civil Protection Force, fully respecting the subsidiarity principle, and thus complementing Member States’ efforts, in line with Article 196 TFEU,
J. arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 222 sätestatud solidaarsusklausliga pannakse liikmesriikidele kohustus aidata üksteist ELi territooriumil aset leidva loodusõnnetuse või inimtegevusest põhjustatud õnnetuse korral;
J. whereas the solidarity clause under Article 222 of the TFEU establishes the obligation for Member States to assist each other in the event of a natural or man-made disaster on EU territory,
K. arvestades, et vahetu kooskõlastamine, ühtsus ja teabevahetus ELis ning rahvusvaheliste osalejatega on otsustava tähtsusega; arvestades, et praegune kooskõlastamine Euroopas, mis põhineb mitmetel eri käsuliinidega meeskondadel, põhjustab kahekordseid jõupingutusi ja kattumisi ning on inimressursside, koordineerimise ja tõhususe seisukohalt kulukas; arvestades lisaks seda, et majandus- ja finantskriisi oludes peab Euroopa Liit välja arendama olemasolevate vahendite jagamisel ja ratsionaliseerimisel põhineva kaitsesüsteemi, suurendamata sealjuures üldisi kulusid;
K. whereas immediate coordination, coherence and communication within the EU and with international actors is crucial; whereas the current European coordination on the ground of several teams with differing chains of command inevitably leads to duplicating efforts and overlaps and proves costly in terms of human resources, coordination and efficiency; and whereas, given the context of the economic and financial crisis, the European Union must develop a protection system based on the sharing and rationalisation of existing resources without any increase in overall expenditure,
L. arvestades, et pärast hiljutist Jaapanit tabanud katastroofi palus Jaapan Euroopa Liidul moodustada abi jagamiseks üheainsa kodanikukaitse meeskonna, mida koordineerib Euroopa Komisjon, selle asemel et saata eri ajal mitu eri liikmesriikide kodanikukaitse meeskonda, arvestades, et operatiivse koordineerimise tugevdamine võimaldas selle katastroofi ajal parandada tervikuna ELi abi osutamise kulutasuvust, sidusust ja nähtavust;
L. whereas, in the wake of the recent disaster in Japan, the Japanese government asked the EU to form a single compact civil protection team, coordinated by the Commission, for the distribution of aid, rather than sending several civil protection teams from different Member States at different times; whereas stepping up operational coordination during that disaster made it possible to improve EU assistance as a whole in terms of cost-effectiveness, coherence and visibility,
M. arvestades, et ELi tasandil peab olema tagatud poliitiline sidusus vastavalt institutsioonide rollidele, ilma et see takistaks või aeglustaks katastroofidele reageerimise operatsioone, ning arvestades, et see peaks põhinema olemasolevatel mehhanismidel, ilma et oleks vaja luua uusi struktuure;
M. whereas political coherence must be ensured at EU level in view of the respective institutional roles without hindering or slowing down disaster response operations, and whereas this should be built on existing mechanisms without creating new structures,
N. arvestades, et suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku kultuuri tuleks arengupoliitikas, -kavades ja -programmides süvalaiendada, et lahendada katastroofe põhjustavaid probleeme;
N. whereas a culture of disaster prevention and preparedness should be mainstreamed in development policies, plans and programmes, in order to address some of the underlying causes of disasters,
O. arvestades, et on vaja välja arendada reaalajas ennetustegevus seire eri operatiivetappides: järelevalve, sealhulgas satelliitinfo kasutamise, varajaste hoiatuste edastamise, hoiatamise ja sellele reageerimise ning potentsiaalselt ohustatud elanikkonna abistamise kaudu;
O. whereas real-time prevention needs to be developed at all operational stages: monitoring, including through use of satellite data; issuing earlywarnings; sounding the alarm and subsequently responding and assisting the population potentially at risk,
P. arvestades, et EL toetab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ning eelkõige ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo keskset rolli rahvusvahelise abi koordineerimisel kolmandates riikides;
P. whereas the EU supports the central role of the United Nations, in particular that of the UN Office for Coordination of Humanitarian Affairs, in coordinating international relief in third countries
Q. arvestades, et riskidele reageerimist kõikidel etappidel ja kõiki ohte käsitlev Euroopa integreeritud lähenemisviis on kõige tõhusam strateegia katastroofidega toimetulekuks; arvestades, et see lähenemisviis peab säästva arengu laiemas kontekstis ühendama endas katastroofide ennetamist (sealhulgas leevendamist ja riskide vähendamist), valmisolekut, reageerimist ja taastumist; rõhutab, kui tähtis on välja töötada sellised operatiivsed töövahendid nagu operatiivne riskiennetuskava (mis hõlmaks standardmeetodeid ja planeerimisvahendeid); arvestades, et ELil on vaja hakata tegema tegelikke investeeringuid riskide ennetamisse ja prognoosimisse ning et EL peaks jälgima sama ambitsioonikat lähenemisviisi ka suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku ning nendele reageerimise puhul;
Q. whereas an integrated European all-hazards approach, aimed at responding to crises at all stages of their life cycles, is the most effective strategy to deal with disasters; whereas this approach should link disaster prevention (including mitigation and risk reduction), preparedness, response and recovery, within the broad context of sustainable development ; whereas it is of great importance to put in place operational tools such as an operational risk prevention plan (including reference procedures and planning tools); whereas there is a need for the EU to make real investments in the prevention and prediction of risks and whereas the EU should pursue an equally ambitious approach with regard to disaster prevention and preparedness as well as response,
R. arvestades, et määrus, millega asutatakse solidaarsusfond, sisaldab eeltingimusi, mis raskendavad ja aeglustavad fondi vahendite mobiliseerimist teatavates katastroofiolukordades, eriti kui vaadata abikõlblikke kulusummasid ja -liike ning tähtaegade ja menetluste jäikust;
R. whereas the Regulation establishing the Solidarity Fund contains prior conditions which hinder and delay the Fund’s use in certain disaster situations, particularly in relation to the amounts and types of eligible expenditure, as well as the inflexibility of the deadlines and procedures,
S. arvestades, et kriisi ajal on päästemeeskondadel tingimata vaja saada võimalikult kiiresti täpset teavet, et nad saaksid jagada esmatarbekaupu, eluliselt vajalikke seadmeid ja vahendeid, ning arvestades, et telekommunikatsioonivahendid on seetõttu kriisiohjeahela tähtsaim lüli;
S. whereas, during a crisis, it is essential for rescue teams to have access to precise information as soon as possible so as to distribute basic necessities, equipment and critical resources, and whereas telecommunications are therefore the most important link in the crisis management chain,