natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisaks sellele, et muuta päritoluriigi põhimõte tarbija vaatepunktist usutavamaks, peab tarbijate tagatisskeemide kahjunõuete esitamise kogemustes valitsema järjepidevus, olenemata kindlustusettevõtja päritoluriigist.
Furthermore, to make the 'home' country principle credible from a consumer perspective, consistency of consumer experience when it comes to making IGS claims is necessary regardless of the 'home' country of the insurer.
On vajalik, et kindlustusvõtjatel oleks riikliku järelevalve piires ühtne kontrollpunkt, kes abistab neid kahjunõuete osas, toimugu see siis kohaliku või mõne teise liikmesriigi tagatisskeemi kaudu.
It is essential that policyholders have a single point of contact within their national supervisor that can assist them with claims, be it from the domestic IGS or an IGS in another Member State.
Ka tuleb neile anda asjakohast abi hüvitamise protsessi mõistmiseks ja neil peab olema võimalik esitada kahjuhüvitusnõudeid emakeeles.
Not least they should be able to receive adequate assistance in understanding the compensation process, and be able to make claims in their own language.
Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaks vajaduse korral arendama siduvate tehniliste standardite kaudu välja ühtse lihtsusel ja headel tavadel põhineva lähenemisviisi eesmärgiga hüvitada kindlustusvõtjate kahjunõuded.
EIOPA should work on developing a harmonised approach for policyholder compensation claims on the basis of simplicity and best practice, if necessary through binding technical standards.
Päritoluriigi ja vastuvõtva riigi järelevalveasutused peaksid tegema täielikku koostööd, et tagada kindlustusvõtjatele pankroti korral vastuvõtvas riigis võimalikult väikesed kahjud.
'Home' and 'host' supervisors should cooperate fully to ensure minimised disruption for policyholder in a 'host' country in the event of a bankruptcy.
Tagatisskeemid peaksid selles etapis katma vaid füüsilised isikud, kuigi riiklikud skeemid võivad hõlmata ka juriidilisi isikuid
IGS should only cover natural persons at this stage, though national schemes may choose to include legal persons
Ühtse turu seisukohast on mikro- ja väikeettevõtjate hõlmamine tagatisskeemidesse kasulik, kuid selliste ettevõtete kindlaksmääramise kriteeriumite määratlemine eeldab tõsist tähelepanu.
There is value in including micro- and small-undertakings in an IGS from a single market perspective, but defining criteria to identify such undertakings requires careful attention.
Raportöör märgib, et kuigi tõepoolest eksisteerib ELi mõiste selle kohta, millised ettevõtjad kuuluvad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate alla (komisjoni soovitus 2003/361/EÜ), ei kohaldata seda mõistet järjepidevalt kogu ELis.
Indeed, your rapporteur notes that while an EU definition exists of what constitutes an SME ( Commision Recommendation 2003/361/EC ), this definition is not consistently applied across the EU.
Selliste ettevõtete muutumine aja jooksul tekitab lisaraskusi.
The changing nature of such undertakings over time provides additional complications.
Seetõttu peaks iga tulevast tagatisskeeme käsitlevat direktiivi kohaldama üksnes füüsiliste isikute suhtes, kuid kui võetakse vastu õiguslikult siduv mõiste ELi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta ja see kehtestatakse vaid tarbijale suunatud tagatisskeemi puhul, peaks komisjon tagatisskeemide küsimuse uuesti läbi vaatama ja kohaldama seda ka valitud juriidiliste isikute suhtes.
As a result, any forthcoming Directive for IGS should be limited to natural persons, but on adoption of a legal definition of SMEs across the EU, and following the bedding-down on a consumer-only IGS, the Commission should re-examine the case for IGS to also cover select legal persons.
Järgides minimaalse ühtlustamise lähenemisviisi, mida käesolevas raportis läbivalt pooldatakse, usub raportöör, et liikmesriikidel tuleks nende soovi korral lubada laiendada oma riiklikku tagatisskeemi ka juriidilistele isikutele.
In keeping with the minimum harmonisation approach advocated throughout this report, your rapporteur believes that individual Member States should be allowed to include legal persons within their national IGS if they so wish.
Tagatisskeemide rahastamismehhanism peaks tuginema subsidiaarsuse põhimõttele.
The model for IGS funding should be a matter of subsidiarity.
Tagatisskeemi rahastamismehhanism peaks olema piisavalt tugev, mille raames päritoluriigi järelevalveasutused kohaldavad usaldusväärseid järelevalvestandardeid, et vältida olukorda, kus maksumaksjad peavad rahastama kahjunõudeid, kusjuures järelevalvet teostab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve
The IGS scheme should be sufficiently robust, with the 'home' supervisor applying credible supervisory standards to avoid tax-payer funding of compensation claims, with oversight by EIOPA
Olemasolevad tagatisskeemid kajastavad riiklike turgude iseärasusi ja on struktuurilt väga erinevad.
Existing IGS reflect the specificities of national markets and are highly heterogeneous in structure.
Selle tulemusena, kui on tagatud maksumaksjate ja tarbijakaitse järjepidevus ning kindlus, ei näe raportöör tagatisskeemide rahastamise osas praegu vajadust võtta vastu ühtset Euroopa lähenemisviisi.
As a result, provided consumer and tax-payer protection are consistent and can be assured, your rapporteur does not see the value in adopting a harmonised European approach to funding IGS at this point.
Eelkõige ei toeta raportöör minimaalse ühtlustamise direktiivi raames eelrahastamise kasutamist.
In particular, your rapporteur would not support mandating an ex-ante approach within a minimum harmonisation directive.
Olgugi et üksikutes liikmesriikides võib eelrahastamine olla ajaloolistel asjaoludel sobiv, jääb üldiselt selgusetuks, miks võiks ELil vaja minna eelrahastamisfondi, arvestades, et
While perhaps appropriate in individual Member States due to historic circumstances, it is unclear in general why the EU would require an ex-ante fund be available, given that:
• isegi finantskriisi ajal ei toimu kindlustusandjate – erinevalt pankadest – massilist pankrotistumist tänu nende teistsugusele rahastamisprofiilile ja süsteemse vastasmõju puudumisele;
• Even during financial crises insurers – unlike banks – do not tend to crash en masse on account of their different funding profile and lack of systemic inter-linkages
• kindlustusandja maksejõuetuse/pankroti tagajärjeks ei ole kohene rahastamisvajadus, kahjunõuded on – erinevalt eraklientide hoiustest – tarbija seisukohast vägagi mittelikviidsed;
• The insolvency/bankruptcy of an insurer does not result in immediate funding requirements, policy claims being very illiquid from a consumer perspective, unlike retail deposits at banks
• vaatamata väidetele, et eelrahastamisskeemides liikmeks olemine vähendab moraalset ohtu, puuduvad tõendid, mis kinnitaksid, et kindlustusandjad, kes töötavad Euroopas olemasolevate eelrahastamis- või järelrahastamisskeemide alusel, oleksid teistsuguse riskiprofiiliga;
• Despite claims that membership of ex-ante schemes reduces moral hazard, there is no evidence to suggest that insurers operating under existing ex-ante or ex-post schemes in Europe adopt differing risk profiles as a result
• on küsitav, kas eelrahastamine oleks makrotasandil piisav, et anda mingi panus kriisi protsüklilise mõju vähendamisse.
• It is questionable at a macro-level whether an ex-ante scheme would be of sufficient size to make any contribution to lessening the pro-cyclical impacts of a crisis
Siiski tõdeb raportöör, et väikesel osal turgudest eksisteerib koondatus, mistõttu ühe või mitme kindlustusettevõtja pankrott võib põhjustada märkimisväärseid raskusi nende tagatisskeemide suutlikkusele, mis peaksid katma kõik nõuded, mis tehti enne ettevõtja ja/või selle portfellide ümberstruktureerimist ja/või müümist.
However, your rapporteur does recognise that in a small number of markets concentration exists whereby the bankruptcy of one or a number of insurers could place significant strain on the ability of an IGS to absorb all claims made before supervisors could restructure and/or sell-on the business and/or insurance portfolios.
See võib lõppeda sellega, et nõuete katmise eest peab tasuma maksumaksja.
This could ultimately result in the tax-payer having to foot the bill for covering the costs of claims.
Raportöör usub, et sellises olukorras on päritoluriigi vastutava järelevalveasutuse kohustus tagada, et lisariskiga, mis lasub riiklikul tagatisskeemil ühe või mitme suure kindlustusettevõtja olemasolu tõttu, peab olema arvestatud, rakendades täiendavaid järelevalvestandardeid.
In such a situation your rapporteur believes that it is incumbent upon the responsible 'home' supervisor to ensure that the additional risk posed to a national IGS through the presence of one or more large insurers is accounted for through additional supervisory standards.
See võib toimuda üldise eelrahastamise kaudu, Solventsus II alusel kehtestatavate lisakapitali nõuetega suurtele kindlustusandjatele (teise samba raames või rangema sisemudeli vastuvõtmisega), kindlustuse eksportijate maksetega kindlasse eelrahastamisskeemi, millega nõutakse kindlustusandjalt täiendavate rahaliste vahendite paigutamist tinghoiukontole, või mõne muu lähenemisviisi kaudu.
This could be in the form of a general ex-ante fund, additional capital requirements levied under Solvency II to those larger insurers (under Pillar 2 or more stringent internal model approval), the contribution of insurance exporters to a specific ex-ante scheme, requiring an individual insurer to set aside additional funds in an escrow account, or another approach.
Arvestades riikliku tagatisskeemi nurjumise mõju turu usaldusele kogu Euroopas, peaksid riiklikud järelevalveasutused Euroopa Kindlustuse- ja Tööandjapensionide Järelevalvega kooskõlastades viima läbi tagatisskeemide turuspetsiifilise üleeuroopalise stressitestimise, et tagada nende skeemide suutlikkus pidada ühe või mitme kindlustusandja pankroti korral vastu, ning tegema soovitusi, kui leitakse, et tagatisskeemid on puudulikud.
Given the implications of the failure of a national IGS scheme to market confidence throughout Europe, national supervisors in coordination with EIOPA should conduct market specific and Europe-wide stress testing of national IGS to ensure they are capable of withstanding the failure of one or more insurers, and make recommendations where such IGS models are found to be insufficient.
Selle tegevusega peaks kaasnema vastastikuse eksperdihinnangu andmine, et tagada heade tavade jagamine tagatisskeemide kohta.
This should be accompanied by peer reviews to ensure sharing of best practice approaches to IGS.
A. arvestades, et hiljutine majanduslangus tõi ühtsel turul esile hulga tõsiseid puudujääke ja ebavõrdsuse, millel on olnud negatiivne mõju tarbijate ja kodanike usaldusele; arvestades, et tarbijate õiguste kaitsmiseks ja nende usalduse taastamiseks finantsturgude vastu peab EL võtma kiireloomulisi meetmeid ning võtma arvesse tarbijate huve nii praegustes kui ka tulevastes algatustes;
A. whereas the recent economic downturn has exposed a number of serious shortcomings and inequalities in the Single Market, all of which have had adverse implications for consumers’ and citizens’ confidence; whereas, in order to protect consumers’ rights and restore their confidence in the financial markets, the EU must take urgent action and take due account of consumer interests in all current and future initiatives,
B. arvestades, et ühtlustatud ELi kindlustuse tagamise skeemide puudumise ja liikmesriikides kehtiva erineva korra tõttu on kindlustusvõtjatele pakutav kaitse ebatõhus ja ebavõrdne ning see on pidurdanud kindlustusturu toimimist, moonutades piiriülest konkurentsi,
B. whereas the lack of harmonised IGSs at European level and the diverse regimes among Member States have led to ineffective and uneven protection for insurance policy holders and have slowed down the functioning of the insurance market by distorting cross-border competition,
7. nõuab kindlalt, et kindlustusandja pankrotiga seotud teave peab olema tarbijatele kergesti kättesaadav, terviklik ja jälgitav ning osutama selgelt, millise ametiasutuse poole tarbija peab pöörduma, kui soovib esitada nõuet või päringut; on veendunud, et kõigi finantstagatiste või hüvitisskeemide ühtse puutepunkti loomine tagaks tarbijatele reaalse kasu kehtivatest õigusaktidest, hõlbustades eriti teavitamist ning piiriüleseid kontakte ja makseid;
Insists that the information available to consumers in the event of an insurer’s insolvency should be easily accessible, comprehensive and easy to follow, with clear indications as to which authority the consumer should approach when making claims or enquiries; is convinced that setting up a single point of contact for all financial guarantee or compensation schemes would ensure that the existing legislation really benefited consumers, especially as regards providing information and facilitating cross-border contact and payments;
10. märgib, et paljudel kindlustusturgudel ELis ei ole hüvitispiirmäärad samalaadsete kindlustus- ja panga investeerimistoodete puhul ühtlustatud; on arvamusel, et komisjon peaks kindlustama, et sellisel juhul kehtib pangahoiuste ja investeerimisfondidega sama kaitsemäär ka kindlustusettevõtjate müüdavate investeerimistoodete ostjatele;
Notes that, in a number of insurance markets within the EU, compensation limits for similar insurance and banking investment products are not aligned; considers that the Commission should ensure that in such cases the same level of protection that applies to bank deposits and investment funds applies to holders of insurance-linked investment products sold by insurance companies;
Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus
on a comprehensive approach on personal data protection in the European Union
Raportöör: Axel Voss
Rapporteur: Axel Voss
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS............14
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............14
KULTUURI- JA HARIDUSKOMISJONI ARVAMUS............................................................26
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................26
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS............................................................................................30
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................30
tervikliku lähenemisviisi kohta isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus
on a comprehensive approach on personal data protection in the European Union
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 16;
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 16 thereof,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7 ja 8 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artiklit 8, mis käsitleb õigust austusele era- ja perekonnaelu vastu, ja artiklit 13, mis käsitleb õigust tõhusale menetlusele enda kaitseks;
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular its Articles 7 and 8, and to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR), in particular Article 8 on the protection of private and family life and Article 13 on effective remedy,
– võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta
– having regard to Council Framework Decision 2008/977/JHA of 27 November 2008 on the protection of personal data processed in the framework of police and judicial cooperation in criminal matters
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta
– having regard to Regulation (EC) No 45/2001 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2000 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data by the Community institutions and bodies and on the free movement of such data
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)
– having regard to Directive 2002/58/EC of the European Parliament and of the Council of 12 July 2002 concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector (Directive on privacy and electronic communications)
– võttes arvesse isikuandmeid sisaldavate elektrooniliste failide reguleerimise suuniseid, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 1990. aastal;
– having regard to the Guidelines for the regulation of computerised personal data files issued by the United Nations General Assembly in 1990,
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus”(KOM(2010) 0609);
– having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘A comprehensive approach on personal data protection in the European Union’ ( COM(2010)0609 ),
– võttes arvesse nõukogu järeldusi seoses komisjoni teatisega „Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus”
– having regard to the Council conclusions concerning the Commission communication entitled ‘A comprehensive approach on personal data protection in the European Union’
– võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 14. jaanuari 2011. aasta arvamust komisjoni teatise „Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus” kohta;
– having regard to the opinion of the European Data Protection Supervisor (EDPS) of 14 January 2011 concerning the Commission communication entitled ‘A comprehensive approach on personal data protection in the European Union’,
– võttes arvesse artikli 29 alusel loodud andmekaitse töörühma ning politsei- ja õiguskoostöö töörühma ühist dokumenti „Eraelu puutumatuse tulevik”
– having regard to the joint contribution by the Article 29 Data Protection Working Party and the Working Party on Police and Justice to the consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data entitled ‘The Future of Privacy’
02356/09/EN WP 168.
02356/09/EN WP 168. ,
– võttes arvesse artikli 29 alusel loodud andmekaitse töörühma arvamust 8/10, mis käsitleb kohaldatavat õigust
– having regard to Opinion 8/10 of the Article 29 Data Protection Working Party concerning applicable law
0836/10/EN WP 179. ;
0836/10/EN WP 179. ,
– võttes arvesse oma varasemaid andmekaitset puudutavaid resolutsioone ning resolutsiooni Stockholmi programmi kohta
– having regard to its previous resolutions on data protection and its resolution on the Stockholm Programme
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi ( A7-0244/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Culture and Education and the Committee on Legal Affairs ( A7-0244/2011 ),
A. arvestades, et andmekaitsedirektiiv 95/46/EÜ ja ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid käsitlev direktiiv 2009/140/EÜ võimaldavad isikuandmete vaba liikumist siseturul;
A. whereas the Data Protection Directive 95/46/EC and the EU Telecoms Package Directive 2009/140/EC make the free flow of personal data within the internal market possible,
B. arvestades, et ELi, liikmesriikide ja muude andmekaitsealaste õigusaktidega on loodud õiguslik tava, mida tuleb säilitada ja täiendada;
B. whereas data protection legislation in the EU, the Member States and beyond has developed a legal tradition that must be maintained and further elaborated,
C. arvestades, et andmekaitsedirektiivi 1995/46/EÜ põhimõte kehtib endiselt, kuid täheldatud on selle rakendamise ja täitmise erinevusi eri liikmesriikides; arvestades, et Euroopa Liit peab pärast põhjalikku mõjuhinnangut välja töötama tervikliku, ühtse, ajakohase ja kõrgetasemelise raamistiku isiku põhiõiguste, eriti eraelu puutumatuse kaitsmiseks seoses isikuandmete töötlemisega nii Euroopa Liidu piires kui ka väljaspool ja igas olukorras, et tulla toime arvukate andmekaitset puudutavate probleemidega, nagu näiteks üleilmastumisest, tehnoloogia arengust, interneti kasvavast kasutamisest ja mitmesugustest üha suurema hulga tegevustega seotud kasutamisviisidest tulenevad probleemid ning julgeolekuprobleemid (nt terrorismivastane võitlus); arvestades, et selline andmekaitseraamistik võib aidata suurendada õiguskindlust, hoida halduskoormust võimalikult madalal, luua võrdseid võimalusi majandustegevuses osalejatele, edendada ühtset digitaalset turgu ning tekitada usaldust andmete vastutavate töötlejate ja täitevasutuste tegevuse vastu;
C. whereas the core principle of the 1995/46/EC Data Protection Directive remain valid, but different approaches in Member States’ implementation and enforcement thereof have been observed; whereas the EU must equip itself – after a thorough impact assessment – with a comprehensive, coherent, modern, high-level framework able to protect effectively individuals’ fundamental rights, in particular privacy, with regard to any processing of personal data of individuals within and beyond the EU in all circumstances, in order to face the numerous challenges facing data protection, such as those caused by globalisation, technological development, enhanced online activity, uses related to more and more activities, and security concerns (e.g. the fight against terrorism); whereas a data protection framework such as this can increase legal certainty, keep the administrative burden to a minimum, provide a level playing field for economic operators, boost the digital single market and trigger trust in the behaviour of data controllers and enforcement authorities,
D. arvestades, et andmekaitse normide rikkumine võib tõsiselt ohustada üksikisikute põhiõigusi ja liikmesriikide väärtusi ning seetõttu tuleb liidul ja selle liikmesriikidel võtta tõhusaid meetmeid niisuguste rikkumiste vastu; arvestades, et selliste rikkumiste tagajärjel kaob üksikisikute usaldus ja see nõrgendab uute tehnoloogiate otstarbekat kasutamist, ning arvestades, et seetõttu tuleb isikuandmete kuritarvitamist ja väärkasutamist karistada asjakohaste, tõsiste ja hoiatavate sanktsioonidega, kaasa arvatud kriminaalkaristused;
D. whereas violations of data protection provisions can lead to serious risks for the fundamental rights of individuals and the values of the Member States, so that the Union and the Member States must take effective measures against such violations; whereas such violations lead to a lack of trust on the part of individuals that will weaken expedient use of the new technologies, and whereas misuse and abuse of personal data should therefore be punishable by appropriate, severe and dissuasive sanctions, including criminal sanctions,
E. arvestades, et isikuandmete kaitse kui põhiõiguse tagamisel tuleb täielikult arvesse võtta teisi asjakohaseid hartas sätestatud põhiõigusi ja muid ELi aluslepingutes sätestatud eesmärke, nagu õigus sõna- ja teabevabadusele ja läbipaistvuse põhimõte;
E. whereas other relevant fundamental rights enshrined in the Charter and other objectives set out in the EU Treaties, such as the right to freedom of expression and information and the principle of transparency, must be fully taken into account when ensuring the fundamental right to protection of personal data,