natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjonile
for the Special committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013
Arvamuse koostaja: Gerben-Jan Gerbrandy
Rapporteur: Gerben-Jan Gerbrandy
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Special committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
12. väljendab muret ELi kulutuste ebapiisava läbipaistvuse üle ja on veendunud, et kõigi kodanike avatud ja läbipaistev teavitamine kindlustab ühenduse tulevikku ning et ELi eelarve kulutused peaksid seetõttu olema täielikult, õigeaegselt ja kättesaadavas vormis avalikustatud;
Is concerned about the lack of transparency in EU spending and is convinced that an open, transparent information process for all citizens will strengthen the future of the community and that the EU budget should therefore provide full, timely and accessible disclosure of its spending;
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Special committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks järgmiste rahastamisvahendite paketi tõhusust ja tulemuslikkust kvalitatiivsete tulemusnäitajate parema seire ja aruandluse abil;
Urges the Commission to increase the efficiency and effectiveness of the next set of financing instruments by better monitoring and reporting on qualitative performance indicators;
7. on seisukohal, et uues mitmeaastases finantsraamistikus peaksid kajastuma ELi poliitilised prioriteedid ja eesmärgid energia- ja kliimamuutuse poliitika valdkonnas, nagu on esitatud mitmes Euroopa Parlamendi resolutsioonis, näiteks resolutsioonis uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise kohta
Takes the view that the new multiannual financial framework should reflect the EU’s political priorities and targets in the field of energy and climate change policies, as outlined in several European Parliament resolutions, such as the resolution on Towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020
Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise kohta, P7_TA ‑PROV(2010)0441. ning eelkõige resolutsioonis ELi 2020. aasta strateegia kohta
European Parliament resolution of 25 November 2010 on Towards a New Energy Strategy for Europe , P7_TA ‑PROV(2010)0441. and in particular the resolution on the EU 2020 Strategy
Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta resolutsioon ELi 2020. aasta strateegia kohta, P7_TA-PROV(2010)0223 . ; rõhutab, et liit vajab 2050. aastasse ulatuva tõhusa ja jätkusuutliku energiapoliitika lühikest, keskpikka ja pikaajalist nägemust; märgib, et Euroopa energiainfrastruktuuri on vaja oluliselt investeerida, et mitte ohustada ELi 2020. aasta eesmärkide täitmist ning pikaajaliste 2050. aasta eesmärkide saavutamist;
European Parliament resolution of 16 June 2010 on EU 2020, P7_TA-PROV(2010)0223 . ; emphasises that the Union needs a short, mid- and long-term vision for an efficient and sustainable energy policy to 2050; notes that substantial investments in the European energy infrastructure are needed, so as not to jeopardise meeting EU 2020 targets and achieving long-term 2050 objectives;
Teadusuuringud, innovatsioon ja arendustegevus
Research, innovation and development
17. rõhutab, et ELi konkurentsivõime sõltub väga palju innovatsioonivõimekusest, uurimis- ja arendusasutustest ning innovatsiooni ja tootmisprotsessi vahelisest seosest;
Stresses that the EU’s competitiveness is very much dependent on its innovation capacity, its research and development facilities and the linkage between innovation and the manufacturing process;
19. toonitab, et innovatsioon on üks olulisemaid konkurentsivõimet ja kasvu edendavaid tegureid; nõuab tugevamat sidet alusuuringute ja tööstusinnovatsiooni vahel; rõhutab riskijagamisrahastu edu ning ergutab andma selle rahastu käsutusse rohkem vahendeid; on veendunud, et arvesse tuleks võtta kogu innovatsiooniahelat, mis koosneb eesliiniuuringutest, tehnika arendamisest, tutvustamisest, levitamisest, tulemuste väärtustamisest ning uurimistulemuste kiirest turul rakendamisest; ergutab komisjoni töötama välja ettepanekuid ühtse patendikaitsesüsteemi kasutuselevõtmise kohta, mis vähendaks oluliselt tõlke- ja halduskulusid;
Stresses that innovation is one of the main contributors to competitiveness and growth; calls for a stronger link between basic research and industrial innovation; stresses the success of the Risk Sharing Finance Facility (RSFF) and encourages the making of more funds available to the RSFF; believes that the whole chain of innovation should be taken into consideration, from frontier research to technological development, demonstration, dissemination, valorisation of results and rapid integration of research results into markets; encourages Commission proposals for a unitary patent protection system that would considerably decrease translation and administration costs;
26. rõhutab, et Euroopa globaalsed navigatsioonisatelliitide süsteemid (Galileo ja EGNOS) ja ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm on strateegilise tähtsusega ning on kindel, et nende rakendamine nõuab intensiivset järelevalvet ja hindamist; palub, et tulevikus eraldataks ELi kosmosevaldkonna algatustele (nt Galileo) vahendeid eraldi rubriigist lisaks teadusuuringutele ja innovatsioonile eraldatavatele rahalistele vahenditele; rõhutab, et ELi avalik sektor peab sellistesse projektidesse investeerimisest saama rahalist tulu ning see peab ELi kodanikele kaasa tooma soodsa hinnapoliitika.
Underlines the strategic importance of the European global satellite navigation systems (Galileo and EGNOS) and of the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) programme and is convinced that their implementation will require intensive monitoring and evaluation; asks that any future allocation of funds to EU space initiatives, such as Galileo, be under a separate heading and additional to research and innovation funds; underlines that public investment in such projects must bring back benefits to the EU public sector through financial returns and favourable pricing policies for EU citizens.
Transpordi- ja turismikomisjon palub vastutaval 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Special committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
6. rõhutab ametite ülitähtsat osa transpordisüsteemide ühitamisel julgeoleku, koostalitlusvõime ja toimimise vallas; peab murettekitavaks, et lõhe ametite kohustuste ja neile eraldatavate eelarvevahendite vahel aina kasvab;
Stresses the paramount role of the agencies in the integration of transport systems in terms of security, interoperability and functioning; is concerned at the growing gulf between their responsibilities and the budgetary resources allocated to them;
13. tuletab meelde, et TEN-T peamised rahastajad on liikmesriigid, piirkonnad ja Euroopa Liit, viimane neist TEN-T eelarve ja struktuuri- ja ühtekuuluvusfondi kaudu, ning et praegusel eelarveperioodil (2007–2013) rahastatakse 15% investeeringutest, mis on vajalikud nimetatud ajavahemikuks kavandatud tööde lõpetamiseks, ja et kulud ulatuslike infrastruktuuriprojektide läbiviimiseks tõenäoliselt tõusevad, seega jõuab 2014. aastale järgneva perioodi mitmeaastases finantsraamistikus transpordiinvesteeringuteks kasutada olev kogusumma TEN-T elluviimiseks kriitilise piirini;
Recalls that the main funding contributors to the TEN-T are the Member States, the Regions and the Union, the latter through the TEN-T budget and the Cohesion and Structural Funds, that in the current budgetary period (2007-2013), 15% of the investment needed to complete the works which were due to take place during this timeframe is being funded and that, as the costs of implementing large infrastructure projects are likely to increase, the overall envelope available for transport investments in the post-2014 Multiannual Financial Framework (MFF) will be critical for the implementation of the TEN-T;
– ... ,, kasutada ELi rahastamisvahendeid (teiste hulgas ka TEN) sidusa rahastamisstrateegia raames, milles koondatakse ELilt ning liikmesriikide avalikult ja erasektorilt saadavad vahendid ”;
- ...’ to mobilise EU financial instruments (TENs among others) as a part of a consistent funding strategy that pulls together EU and national public and private funding ’ ,
15. nõuab seetõttu üldiste vahendite suurendamist ja TEN-T-le ettenähtud vahendite ja ühtekuuluvusvahenditest transpordiprojektidele eraldatavate vahendite (praegu 23,7% ühtekuuluvusvahenditest) suuremat kooskõlastamist ning ühtekuuluvusfondi vastava summa sõltuvusseseadmist Euroopa transpordipoliitika üldpõhimõtete täitmisest ning TEN-T rahastamise sõltuvusseseadmist riiklikest finantseeringutest TEN-T põhi- ja tervikvõrkudesse ja direktiivi 2008/96/EÜ vahendite süstemaatilisest kohaldamisest;
Calls therefore for an increase in overall funds, as well as increased coordination between the funds available for TEN-T and the cohesion funding for transport projects (currently 23.7% of cohesion resources) and for the dedication of this amount from the cohesion fund to be contingent upon the observation of general principles of European transport policy and for TEN-T funding to be made conditional upon the concentration of national funding on, and the systematic application of the tools of Directive 2008/96/EC to, the TEN-T core and comprehensive networks;
19. märgib, et TEN-T eelarvest on ajavahemikuks 2007−2013 jaotamata vaid pool protsenti, kuid rõhutab tungivalt, et ELi rahastamiskohustus ei saa piiramatult kehtida nendele projektidele, millel pole edu, kuna nõutav rahastamine riiklikest eelarvetest ei toimu enne 2015. aastat;
Notes that only half of one percent of the TEN-T budget for the period 2007-2013 remains unallocated but insists that the EU commitment to funding cannot be open-ended for those projects which do not progress because the necessary matching funding from national budgets is not made available before 2015;
Marco Polo programm
Marco Polo
27. märgib, et ühtse Euroopa taeva projekti kiirendatud rakendamist, täpsemalt selle tehnoloogilise komponendi SESARi kasutuselevõtmist alates 2014. aastast loetakse peamiseks ülesandeks tõhusa ja säästva Euroopa lennutranspordisüsteemi rajamisel ning et SESARi projekt võimaldab vähendada lennuliikluse juhtimise kulusid 50% võrra, parandada ohutustaset kümnekordselt ning vähendada iga lennu keskkonnamõju 10% võrra;
Notes that the accelerated implementation of the Single European Sky project and more specifically the deployment of its technological component SESAR, to begin in 2014, have been defined as a key priority to achieve an efficient and sustainable air transport system in Europe and that the SESAR project will make it possible to cut air traffic management costs by 50%, improve safety records by a factor of 10 and reduce by 10% the environmental impact of each flight;
29. on seisukohal, et integreeritud merenduspoliitikat tuleb jätkata ning keskenduda seejuures eelkõige ranniku- ja merealade probleemide lahendamisele ja nn sinise kasvu ja jätkusuutliku merenduse toetamisele kooskõlas ELi 2020. aasta strateegiaga; nõuab tungivalt, et selle poliitika jaoks eraldataks sobivad eelarvevahendid;
Considers that the Integrated Maritime Policy must be pursued and geared towards tackling the challenges faced by coastal zones and maritime basins and supporting blue growth and a sustainable maritime economy in line with the EU 2020 Strategy; insists that the appropriate budgetary means be put at the disposal of this policy;
Uued rahastamisvahendid
New funding instruments
REGIONAALARENGUKOMISJONI ARVAMUS
OPINION Committee on Regional Development
Regionaalarengukomisjon palub vastutaval 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Regional Development calls on the Special Committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– me vajame jätkusuutlikku majanduskasvu, millel oleks nii linna- kui ka maapiirkondades positiivne mõju tööturule;
– we need sustainable economic growth which has a positive impact on the labour market in both urban and rural areas;
– me vajame arukat, tõhusat ja moodsat infrastruktuuri (transport, side, vesi ja kanalisatsioon, prügimajandus, energeetika);
– we need smart, effective and modern infrastructure (transport, communications, water/sewage, waste, energy);
– me asetame ühtekuuluvuspoliitikas rohkem rõhku järgmiste valdkondade toetamisele:
– we stress the need, within cohesion policy, for increased support for:
i) teadus- ja arendustegevusel ning innovatsioonil põhinev arukas kasv, samuti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamine;
(i) smart growth based on research, development and innovation, as well as ICT deployment,
ii) haridus, koolitus, ja täiendusõpe;
(ii) education, training and further training,
iv) linnade integreeritud areng (sealhulgas nt hoonete energiatõhususe suurendamine);
(iv) integrated urban development (including, for example, promoting building energy efficiency),
v) sotsiaalse mõõtme tugevdamine, sh üldhuviteenused, ja demograafiliste muutustega seotud küsimused;
(v) strengthening the social dimension, including the services of general interest, and demographic change issues,
vi) väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted kui piirkondade majandusliku ja sotsiaalse arengu tõukejõud;
(vi) small and medium-sized enterprises (SMEs) as the motor of regions’ economic and social development,
vii) kliimamuutuse eesmärgid,
(vii) climate change objectives,
viii) tõsiste looduslike ja demograafiliste piirangutega piirkonnad, nt kõige põhjapoolsemad piirkonnad, kus on väga väike asustustihedus, ning saared, piiriülesed ja mägipiirkonnad;
(viii) regions which suffer from severe and permanent natural or demographic handicaps such as the northernmost regions with very low population density and island, cross-border and mountain regions,
ix) paremini integreeritud ja tasakaalustatud piirkondlike majandusstruktuuride loomine kui harmoonilisema majandus- ja sotsiaalarengu garantii,
(ix) the establishment of more integrated and balanced regional economic structures as a guarantee of more harmonious economic and social development;
9. on seisukohal, et kõiki territoriaalse koostöö vorme (piiriülene, piirkondadevaheline ja riikidevaheline) ja neile eraldatud eelarveid tuleb tugevdada;
Takes the view that all forms of territorial cooperation (cross-border, interregional and transnational cooperation) and the budgets allocated to them must be strengthened;
13. tuletab meelde, et peamine kriitika ühtekuuluvuspoliitika suunas on seotud selle eeskirjade keerukusega; rõhutab, kui tähtis on selle poliitika eeskirju ja korda lihtsustada ning keerukust ja halduskoormust vähendada, et tagada läbipaistvam ja tõhusam vahendite eraldamine linnadele, omavalitsustele ja piirkondadele, ning samal ajal peaks kontrolli sagedus olema proportsionaalsuse põhimõtet järgides kooskõlas rikkumiste ohuga;
Recalls that one of the main criticisms directed at cohesion policy has to do with the complexity of its rules; insists on the importance of simplifying the rules and procedures of this policy and reducing complexity and administrative burdens in order to ensure more transparent and effective allocation of resources to the cities, municipalities and regions, while the frequency of checks should be commensurate with the risk of irregularities in keeping with the proportionality principle;
15. rõhutab vajadust tugevdada avaliku hanke parema kasutamisega struktuurifondide soodustavat mõju; rõhutab sellega seoses, et vähese keskkonnamõjuga avaliku hanke (nn rohelise hanke) eeskirju tuleks edasi arendada ja rakendada; julgustab komisjoni ja liikmesriike toetama rohkem kommertskasutusele eelnevate hangete kasutamist, et panustada rohkem teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni Euroopa Liidus;
Emphasises the need to strengthen the leverage effect of Structural Funds through better use of public procurement; stresses in this respect the need to further develop and implement rules of procurement with reduced environmental impacts (‘green procurement’); encourages the Commission and the Member States to further stimulate the use of pre-commercial procurement in order to contribute to more R&D and innovation in the EU;
19. rõhutab, et kaasfinantseerimine ning n+2 või n+3 reegel peaksid säilima ning suurendada tuleks paindlikkust ebatavaliste olukordade puhuks, mis võivad tekkida järgmisel programmiperioodil; on seisukohal, et kaasrahastamine peaks järgmisel programmiperioodil jääma üldjoontes samaks nagu praegusel perioodil; rõhutab, et ehkki vahendite kasutamisel peaks olema tagatud mõningane paindlikkus, peaksid selle eeskirja rakendamise tulemusel vabanenud vahendid jääma ühtekuuluvuse eelarvesse ja neid ei tohiks tagastada liikmesriikidele;
Stresses that cofinancing and the n+2 and n+3 rules should be maintained, possibly combined with greater flexibility to cover exceptional situations which might be expected to arise within the next programming period; takes the view that cofinancing for the next programming period should remain similar in overall terms to that for the current period; insists that while a degree of flexibility in the use of resources should be guaranteed, de-committed funds arising from the above rules should remain in the cohesion budget and not be returned to the Member States;
tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel
on investing in the future: a new multiannual financial framework (MFF) for a competitive, sustainable and inclusive Europe
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon palub vastutaval 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on the Special committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. tuletab meelde, et algatus JEREMIE oli edukas ja sellega suudeti toetada VKEde tegevust rohkem kui kuue miljardi euroga, ning teeb ettepaneku luua järgmisel programmiperioodil maaelu arengu programmide jaoks sarnane finantsmehhanism, mille nimeks võiks olla JERICHO (Joint European Rural Investment CHOice);
Recalls that the JEREMIE initiative has been very successful with more than six billion euro made available for SMEs, and suggests that a similar financial mechanism, which could be called JERICHO ( ‘ Joint European Rural Investment CHOice ’ ), is developed for the rural development programmes in the next programming period;
7. märgib, et tegemist on ühise põllumajanduspoliitika esimese reformiga 27 liikmesriigiga ELis, ning et toiduga kindlustatuse tagamiseks Euroopa ja ülemaailmsel tasandil on oluline edendada kõigi põllumajandusvormide säilitamist, tehes nende praktiseerimine võimalikuks, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa eri riikide ja piirkondade erinevat arengutaset, seistes samas vastu kõigile katsetele viia ühise poliitika küsimused tagasi riikide pädevusse; rõhutab, et uus ühine põllumajanduspoliitika peab tagama vahendite mõistliku jaotamise liikmesriikide vahel;
Notes that this is the first CAP reform in an EU of 27 Member States and that, in order to ensure food security at European and world level, it is important to encourage the continuation of all types of agriculture by making it possible for them to be practised, taking due account of the different levels of development in the various European countries and territories while resisting any attempt to renationalise what is a common policy; stresses that the new CAP must ensure a reasonable distribution of resources among the Member States;
15. usub, et eelnevate kogemuste valguses võivad lühikesed programmiperioodid osutuda nii kulutuste kui ka eesmärkide saavutamise mõttes ebatõhusateks, ning pakub seetõttu välja vähemalt seitsmeaastase perioodi, et ei korrataks lähiminevikus tekkinud või ilmnenud probleeme ja vigu ning loodaks stabiilne raamistik, mis soodustaks investeerimist põllumajandusse ;
Believes that, in light of past experience, short programming periods can generate inefficiencies in terms of both spending and the achievement of aims, and therefore proposes a period of at least seven years, so that problems and mistakes which have arisen or occurred in the recent past will not be repeated , providing a stable framework that will favour investment in agriculture ;
2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjonile
for the Special Committee on Policy Challenges and Budgetary Resources for a Sustainable European Union after 2013
Kultuuri- ja hariduskomisjon palub vastutaval 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Culture and Education calls on the Special Committee on Policy Challenges and Budgetary Resources for a Sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Mitmeaastase finantsraamistiku struktuur ja kestus
Structure and duration of MFF
Euroopa lisandväärtus: üldiselt
European added value: in general
7. rõhutab majandusliku väärtusahela oluliste elementide – haridus-, kultuuri-, loome- ja meediasektori – olulisust Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvusega seotud eesmärkide saavutamisel; märgib, et peale otsese panuse SKPsse on kultuuri- ja loomesektoril positiivne ülekandumisefekt teistele majandusharudele, nagu turism, ettevõtlus ja digitaaltehnoloogia; on seisukohal, et ELi poliitilistel algatustel ja programmidel neis valdkondades on märkimisväärne „Euroopa lisandväärtus”;
Stresses the importance of the educational, cultural, creative and media sectors, which are important elements of the economic value chain, in achieving the Europe 2020 targets relating to employment, productivity and social cohesion; notes that, beyond their direct contribution to GDP, the cultural and creative industries have a positive spill-over effect on other sectors of the economy such as tourism, enterprise and digital technologies; takes the view that EU policy initiatives and programmes in these areas have demonstrable ‘European added value’;
Euroopa lisandväärtus: konkreetsed programmid
European added value: individual programmes