natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arvestades praegu nii Euroopa kui muul tasandil toimuva aruteluga ja mitmesuguste komisjoni teatiste ja ettepanekutega, mis on suunatud Euroopa transpordi säästvamaks muutmisele seoses energeetika ja keskkonnaga, on raportöör veendunud, et sektor peab reageerima kaugeleminevate ja laiaulatuslike kohustustega.
In the light of the current debate, at European level and otherwise, and the various Commission communications and proposals aimed at making European transport more sustainable in environmental and energy terms, the rapporteur is convinced that the sector will have to respond to far-reaching and wide-ranging imperatives.
Transpordisektorilt nõutakse järgmist: eri transpordiliikide saasteainete heitkoguste vähendamine; vabanemine peaaegu täielikust sõltuvusest fossiilkütustest; uusi taastuvenergia liike puudutavate uuringute intensiivistamine ja uute standardite väljatöötamine seoses sellega kaasnevate uute mootorite ja jõuallikatega; investeeringud uude või uuendatud infrastruktuuri (eelkõige üleeuroopalised võrgustikud) ja arukatesse transpordisüsteemidesse; meie linnade ümberkujundamine säästvat linnaliiklust soodustavate suundumuste alusel; transpordile maksude ja tasudena „õiglase” hinna määramine; uutele liikumisviisidele ülemineku julgustamine ja ühendvedude parandamine.
For what the transport sector is being asked to do is this: reduce emissions from the different modes of transport; break free of the near total dependence on fossil fuels; intensify research into renewable forms of energy and devise new standards for the resulting new engines and power sources; invest in new or upgraded infrastructure – first and foremost the trans-European networks – and intelligent transport systems; reshape our cities along lines conducive to sustainable urban mobility; offer a ‘fair’ price for transport in the form of tolls and charges; and encourage modal shifts and improve interoperability.
Raportöör tõstatab nende nõuete põhjal küsimused: Kust alustada?
These imperatives have prompted the rapporteur to ask questions: where do we start?
Millised on kõige paljulubavamad meetmed?
What are the most promising measures?
Kas meil kõige selle jaoks raha jätkub?
Have we got the money to do all this?
Kas meetmed pälvivad avaliku toetuse?
Will the measures secure a consensus among the public at large?
Raportööri hinnanguil saab neid ülesandeid õigesti lahendada ainult eri poliitikaid väga läbimõeldult ühendades.
The rapporteur feels that the only proper way to meet the challenge lies in a well-judged policy mix.
Spetsialistide kirjutistes ja mitmes hiljutises uuringus on esitatud seisukoht, et transpordisektori saasteainete heitkoguste oluliseks vähendamiseks on vaja ühendada mitmed vastastikku toetavad ja korrigeerivad meetmed, millega tagataks üha enamate sektori sidusrühmade kaasatus.
Specialist writings and several recent studies put forward the view that if transport emissions are to be cut substantially, a range of mutually supportive and corrective policies will need to be combined, thus securing the involvement of more and more stakeholders in the sector.
Raportöör usub, et Euroopa transpordisektori põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste, energiatarbimise ja õhusaaste vähendamiseks on äärmiselt tähtis konkreetsete meetmete kombineerimine ja koordineerimine, et saavutada poliitiliste vahendite kombinatsioon, mis hõlmaks kõiki transpordiliike ja seaks väga ambitsioonikad eesmärgid kütuse kokkuhoiu, autode ja kütuste kõrgemate standardite, maantee- ja õhutranspordi teenuste järele nõudluse vähendamise (mis saavutataks hinnapoliitikaga) ja lõpetuseks logistika ning kodanike käitumisharjumuste muutmise osas.
The rapporteur believes that to reduce the greenhouse gas emissions, energy consumption, and air pollution caused by European transport, it is essential to combine and coordinate individual policies so as to produce a policy mix encompassing all the modes of transport and providing for very ambitious targets for fuel efficiency, higher standards for cars and fuels, a reduction in the demand for road and air transport, to be brought about by a pricing policy, and, lastly, changes to logistics and in the way that citizens behave.
See lähenemine tugineb põhimõtteliselt kolmele sambale: tehnoloogilised uuendused (uued tehnoloogiad ja alternatiivkütused), hinnakujundus (siin võib näiteks tuua transpordisektori hinnakujunduse süsteemi reformi, et võtta arvesse ka keskkonnamõju, Eurovignette’i ja fossiilkütuste maksu) ja kõrvalmeetmed autode ja infrastruktuuri kasutuse optimeerimiseks ning kodanike julgustamiseks muuta oma harjumusi.
This approach is built essentially on three pillars: technological innovations (new technologies and alternative fuels), pricing (reform of the charging system in the transport sector so as to take account of the environmental impact as well, the Eurovignette and the tax on fossil fuels being examples in this category), and flanking measures to optimise the use of cars and infrastructure and encourage citizens to change their habits.
Esimese samba osas on olemas küllaltki uued laialdaselt arutatud ettepanekud, mis on seotud nii mootorite kui kütuste tehnoloogilise täiustamisega.
As regards the first pillar, there have been fairly recent proposals, which have been widely discussed, relating to technological improvements to engines and fuels alike.
Ollakse üksmeelel, et investeerimine tehnoloogia arengusse võimaldab kõige suuremat kuluefektiivsust.
The consensus is that investment in technological development makes for the highest rate of cost-effectiveness.
Seega on õige esitada ettepanekuid uute mootorite ja kütuste standardite kohta.
It is accordingly right to propose new engine and fuel standards.
Kui me aga soovime säästa sõidukitööstust ja kodanikke sellest, et nad peaksid võtma suurema osa investeeringust oma õlule, siis tuleb püüda säilitada integreeritud lähenemine, st vastastikku toetavate ja korrektiivsete meetmete kombinatsioon koos järjest enamate sidusrühmade samaaegse kaasamisega.
If, however, we wish to save the industry and citizens from bearing the brunt of the investment outlay, we must seek to preserve an integrated approach, that is to say, a combination of mutually supportive and corrective policies proceeding in parallel and involving an increasing number of stakeholders.
Selline integreeritud lähenemine peaks hõlmama süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise kõiki võimalusi, nt infrastruktuur, kasutajate käitumine, biokütused ja sõidukitehnoloogia.
An integrated approach of this kind should cover all the possibilities for reducing CO 2 emissions, for example infrastructure, user behaviour, biofuels, and vehicle technology.
Liikmesriike kutsutakse üles kaasa aitama eespool nimetatud ülesande lahendamisele (teine sammas).
The Member States are being called upon to play their part in surmounting the above-mentioned challenge (second pillar).
Hiljutised Euroopa õigusaktide ettepanekud, mille eesmärk on saasteainete heitkoguste vähendamine ja säästva liikuvuse edendamine, peaksid käima käsikäes riikide konkreetsete konstruktiivsete meetmetega maksureformi, keskkonnaalaste stiimulite ja infrastruktuuri investeeringute osas.
The recent European legislative proposals aimed at reducing emissions and promoting sustainable mobility should go hand in hand with constructive measures by individual countries relating to tax reforms, environmental incentives, and investment in infrastructure.
Kahjuks on siiski ilmne, et liikmesriigid on teatud määral tegutsemise vastu või vähemalt puudub neil selleks soov.
It is, however, regrettably obvious that Member States are to some extent reluctant to act or at any rate lack the ambition to do so.
Kolmanda punkti (infrastruktuur) osas keskendutakse endiselt maanteetranspordi projektidele raudteeprojektide arvel.
Regarding the third point, infrastructure, the emphasis is continuing to be placed on road transport projects at the expense of rail projects.
Üleeuroopaliste võrgustike lõpuleviimine näib endiselt kauge perspektiivina ja ELi panus on liikmesriikide omaga võrreldes minimaalne.
Completion of the trans-European networks still seems a remote prospect, and the EU’s contribution is minimal compared to the burden to be shouldered by Member States individually.
Seepärast tuleks kutsuda neid üles tegema kõik selleks, et kogu ettevõtmist ja ideed, millel põhinevad TEN-T transpordivõrgud, mitte ohtu seada.
They should therefore be called upon to do their utmost to avoid jeopardising the entire operation and the ‘raison d’être’ of the TEN-T network.
Infrastruktuuri kasutamise osas on kõige kiireloomulisem vajadus kõigi transpordiliikide suhtes kohaldatava väliskulude hindamise mudeli kehtestamine, mis oleks edaspidi aluseks nende kulude tee- või kasutusmaksude kaudu arvesse võtmise ettepanekule.
As far as the use of infrastructure is concerned, the most pressing need is to lay down a generally applicable model for assessing the external costs of all means of transport in order to provide a future basis for a proposal to internalise these costs by means of tolls or charges.
Veel üks punkt, mida ei tohiks kahe silma vahele jätta, on arukate transpordisüsteemide roll, mida tuleks oluliselt suurendada, mitte ainult intelligentsete valgusfooride paigaldamisega, vaid transpordisüsteemi ulatuslikuma reformimisega, samuti turupõhiste meetmete võtmisega, mille eesmärk on suunata nõudlust jätkusuutlikumate transpordimudelite või –liikide suunas.
Another point that should not be overlooked is the role of ‘intelligent’ transport systems, which should be greatly strengthened, not just by installing intelligent traffic lights, but also by implementing the necessary wider ranging reform of the transport system and taking market-based measures with a view to shifting demand towards more sustainable transport models or modes.
Raportöör usub kindlalt, et pole mõtet proovida korraga kõiki teemasid hõlmata; selle asemel tuleb jõupingutused keskendada süsteemi nendele osadele, millel on tervikule tõenäoliselt kõige suurem mõju, nimelt ülekoormatud linnapiirkonnad ja suurlinnad, Euroopa peamised linnadevahelised transpordikoridorid ja tundliku keskkonnaga alad.
The rapporteur firmly believes that it would be futile to attempt to cover all the ground at once; efforts should focus instead on those parts of the system most likely to impinge upon the whole, namely congested urban areas and large cities, the main European intercity corridors, and environmentally sensitive areas.
Õhu kvaliteedi parandamise meetmed peavad olema suunatud eelkõige linnapiirkondadele ja suurlinnadele, samuti piirkondadele, mis on keskkonna seisukohalt eriti tundlikud, mille mõju võib olla väga suur.
The policies to improve air quality must be aimed first and foremost at urban areas and large cities, as well as at areas that are particularly sensitive from the environmental point of view, where the impact could reach very far.
Arvestades, et süsinikdioksiidi ja kasvuhoonegaaside heitkogused on üldiselt tihedalt seotud kogunõudlusega transpordisektoris, peab sellega seotud poliitika keskenduma peamiselt linnapiirkondadele ja peamistele linnadevahelistele transpordikoridoridele.
Given that CO 2 and greenhouse gas emissions in general are closely linked to aggregate demand in the transport sector, the related policies will need to focus primarily on urban areas and the main intercity corridors.
Ka siin usub raportöör, et parem on keskenduda tõenäoliselt kiiresti tulemusi andvatele meetmetele, üritades selle kaudu maksimeerida ja parandada olemasolevate transpordivõrgustike kasutust:
In this case too, the rapporteur considers it better to give priority to measures likely to have an effect in the short term, thus seeking to maximise and improve the use of existing transport networks by
a) parandades kõigi transpordiliikide kütusesäästlikkust;
(a) enhancing the fuel efficiency of all modes of transport;
b) kohandades hindu selliselt, et nii reisijate- kui kaubaveo puhul peaksid kodanikud arvestama reisi täielike kulude ja oma otsuste tagajärgedega;
(b) adjusting prices in such a way that, whether passenger or freight transport was concerned, citizens would have to reckon with the full cost of journeys and the consequences of their decisions;
c) rakendades uuenduslikke meetmeid, mis põhinevad saastekvootidega kauplemine süsteemil;
(c) taking innovative measures based on the emissions trading system;
d) rakendades linnapiirkondades meetmeid liikumisviiside muutmiseks ühistranspordi, jalgrattasõidu ja jalgsi käimise suunas; tehes algatusi eriti seoses hinnakujundusega või kergete meetmete kujul, mille eesmärk on kaubavedude maanteelt raudteele suunamine;
(d) implementing policies to encourage a modal shift towards public transport, cycling, and walking as far as urban areas are concerned; and taking initiatives, especially relating to pricing or in the form of light measures, aimed at shifting traffic from the roads to the railways, as far as freight transport is concerned;
e) korraldades maanteetransporti tõhusamalt;
(e) organising road transport more efficiently;
f) õhutades liiklejaid vastutustundlikumalt käituma;
(f) encouraging road users to behave more responsibly;
g) kasutades maatransporti integreeritud lähenemisviisi kohaselt ja seda vastavalt planeerides.
(g) using surface transport according to an integrated approach and planning it accordingly.
Lõpetuseks väljendab raportöör veendumust, et linnaliiklus ja eriti linna liiklusummikute probleem, mille arvele langeb 40% süsinikdioksiidi ja 70% sõidukite tekitatud muude saasteainete heitkogustest, peaks olema erilise tähelepanu keskmes.
Finally, the rapporteur is convinced that urban mobility and especially the problem of urban congestion, which accounts for 40% of CO 2 emissions and 70% of other pollutant emissions from vehicles, should be treated as a focus of particular attention.
Vaatamata seonduvate probleemide keerukusele (ummikud, õnnetused, saastamine, müra, asjaolu, et ühistransport pole tihti väga konkurentsivõimeline, sõiduajad jne) ja asjaolule, et enne kui tõhus ja jätkusuutlik linnatranspordi planeerimine saab reaalsuseks, tuleb veel läbida pikk tee, usub raportöör, et linnapiirkondadel on head majanduslikud võimalused liikumisviiside muutmiseks ja nõudluse reguleerimise meetmeteks (ummikumaksud ja teemaksud).
Despite the complexity of the related problems (congestion, accidents, pollution, noise, the fact that public transport is often not very competitive, journey times, etc.) and the fact that there is still a long way to go before efficient, sustainable planning of urban transport becomes a reality, he believes that urban areas have economically sound potential for further modal shift and demand management policies (congestion charges and road pricing).
Meetmed võiksid olla tagasipööratavad ja aja jooksul muudetavad, näiteks et rohkem saastavate transpordiliikide kasutamise takistamise meetmeid muudetakse järk-järgult karmimaks sedamööda, kuidas alternatiivsed transpordiliigid kättesaadavaks muutuvad.
Action could be made reversible and subject to change over time so that, for example, the measures to discourage the use of more polluting modes could gradually be toughened up as alternative modes became available.
Väga tähtis on ka meetmete mõju jälgimine ja tulemuste avaldamine parimate tavade vahetuse soodustamiseks.
It is also essential to monitor the impact of measures and publish the findings so as to encourage an exchange of best practice.
Selleks saab palju ära teha Euroopa tasandil.
A great deal could be done at European level to move in that direction.
Üks näide on Londoni teemaksud.
To give just one example: road pricing in London.
Asjaolu, et seda meedet on laialdaselt arutatud, jälgitud ja hinnatud, on mitte ainult julgustanud teisi linnu seda eeskuju järgima, vaid eelkõige aidanud süsteemi pidevalt parandada.
The fact that this policy has been discussed, monitored, and assessed so widely has not only encouraged other cities to follow suit, but above all has led to continuing improvements to the system as such.
See kogemus on muudele linnadele õpetlik ja võib aidata neil mõista, mida tõhususe suurendamiseks teha tuleb, millised tegurid on edu saavutamiseks olulised, kuidas ületada probleeme avalikkuse nõusoleku saavutamisel ja eelkõige, mida on vaja selleks, et liikuda edasi enamiku uute poliitikate rakendamisega kaasnevast uuenduslikust algetapist.
This experience is instructive for other cities in that it can help them to understand what needs to be done to improve efficiency, what factors are instrumental to success, how problems of public acceptance can be overcome, and, most importantly, what is required in order to progress beyond the pioneering stage entailed in the implementation of most new policies.
Attention to congested corridor and sensible areas (i.e. Alpine region)
Attention to congested corridor and sensible areas (i.e. Alpine region)
3. kutsub komisjoni üles põhjalikult hindama õhu-, mere- ja siseveetranspordis alternatiivkütuste kasutamise tehnilist ja majanduslikku elujõulisust ning keskkonnamõju, sest alternatiivkütuste kasutamine võib parandada nimetatud transpordiliikide energiatõhusust;
Calls on the Commission to carry out an exhaustive assessment of the technical and economic viability and environmental implications of using alternative fuels for air transport and sea and inland waterway transport, which can contribute to improving the energy efficiency of such transport;
6. soovitab luua raamistiku, et edendada raudteetranspordi säästlikkust jõulisema keskkonnapoliitika abil, mis ergutab näiteks kasutama taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit;
Suggests that a framework be established to promote the sustainable nature of rail transport, through a more dynamic environmental policy which will, for example, encourage the use of electricity supplied by renewable sources;
8. rõhutab, et biokütuste kasutamise hõlbustamine on vaid täiendav meede, ja et ainult mitmete meetmete – nagu ümbersuunamine säästvamale transpordivahendile, sõidukite väiksem kütusekulu, liikluse vältimine, parem logistika, intelligentse liikluskorraldus- ja lennujuhtimissüsteemi rakendamine ja rahalised stiimulid – koostoime võib tagada tulevastele põlvkondadele jätkusuutliku transpordisüsteemi;
Stresses that facilitating the use of biofuels can only be seen as a supplementary measure, and that only a combination of measures, such as a modal shift towards more effective transport means, increased fuel efficiency in vehicles, traffic avoidance, better logistics, the implementation of intelligent road and air traffic control systems and fiscal incentives can guarantee a sustainable transport system for future generations;
13. nõuab transporditurul osalejatelt vastutustundlikumat tegutsemist (nt avaliku ja erasektori partnerluses), mis võiks toimida tõukejõuna keskkonnaeesmärkide saavutamiseks;
Asks for more responsible involvement of the transport market actors (e.g. in the Public-Private Partnerships) that can be used as a driving force in the achievement of environmental targets;
Euroopa energia- ja keskkonnapoliitikat arvestava jätkusuutliku Euroopa transpordipoliitika kohta
on the European sustainable transport policy, taking into account the European energy and environment policies
6. on seisukohal, et liikmesriikidel oleks mõistlik toetada töötajate koolitust, et õhutada autotootjaid tootma energiasäästlikumaid autosid;
Believes that it is appropriate for Member States to support the training of employees as a means of encouraging car manufacturers to produce more energy-efficient cars;
9. kutsub komisjoni üles moodustama töörühma tootjate, turustajate ja kasutajate esindajatest, et valmistada ette ja edendada säästvaid teise põlvkonna biokütuseid;
Calls on the Commission to set up a working group involving representatives of manufacturers, distributors and users, in order to prepare and promote sustainable second-generation biofuels;
13. soovib, et suurendataks oluliselt teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi alusel 8,4 miljardi euroni ulatuva keskkonna-, energia- ja transpordialase teadus- ja arendustegevuse kogurahastamist riikide osamaksete, avaliku ja erasektori partnerluse ja rahvusvahelise koostöö abil;
Would like the overall financial effort towards R&D concerning the environment, energy and transport – amounting to EUR 8.4 billion in the Seventh Framework Programme for Research and Development (FPRD) – to be substantially increased by national contributions, public-private partnerships and international cooperation;
20. märgib, et nõudlus lõbusõidulaevade ja lühimaa laevareiside järele ELis kasvab; soovib, et lõbusõidulaevade ja lühimaa reisilaevade tootjad oleksid informeeritud jätkusuutliku transpordiga seotud teemadest ning arvestaksid neid uute laevade ehitamisel; juhib komisjoni, liikmesriikide, kohalike ametivõimude ja operaatorite tähelepanu nendele huvitavatele võimalustele.
Notes that demand for pleasure ships and short-distance waterborne passenger transport is increasing in the European Union; wishes the pleasure-cruising and short-distance passenger-ship industry to be made aware of the issues relating to sustainable transport so that it can prepare its ships for the future; draws the attention of the Commission, the Member States, local authorities and operators to these interesting options.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule tegurite kohta, mis soodustavad terrorismi toetamist ja terroristide värbamist
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on the factors favouring support for terrorism and the recruitment of terrorists
ETTEPANEK VÕTTA VASTU SOOVITUS (B6-0677/2005).................................................11
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION (B6‑0677/2005)................................................11
tegurite kohta, mis soodustavad terrorismi toetamist ja terroristide värbamist
on the factors favouring support for terrorism and the recruitment of terrorists
– võttes arvesse Antoine Duquesne’i poolt fraktsiooni ALDE nimel esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule, mis käsitleb terrorismi toetamist ja terroristide värbamist soodustavaid tegureid ( B6‑0677/2005 );
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council, tabled by Antoine Duquesne on behalf of the ALDE Group, on the factors favouring support for terrorism and the recruitment of terrorists ( B6‑0677/2005 ),
– võttes arvesse oma 14. veebruari 2007. aasta resolutsiooni LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise kohta
– having regard to its resolution of 14 February 2007 on the alleged use of the European countries by the CIA for the transportation and illegal detention of prisoners
– võttes arvesse oma 15. veebruari 2007. aasta resolutsioon rahvusvahelise terrorismi vastase võitluse välismõõtme kohta
– having regard to its resolution of 15 February 2007 on the external dimension of the fight against international terrorism
– võttes arvesse rahvusvahelisi, Euroopa ja riiklikke inimõiguste ja põhivabaduste kaitset käsitlevaid õigusakte, sealhulgas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni ning ELi põhiõiguste hartat;
– having regard to international, European and national instruments on the protection of human rights and fundamental freedoms, including the European Convention on Human Rights and Fundamental Freedoms and the EU Charter of Fundamental Rights,
– võttes arvesse nimetatud õigusaktidega tagatud konkreetseid õigusi, näiteks usu-, sõna- ja kogunemisvabadust ning soo, seksuaalse sättumuse, rassi ja etnilise päritolu alusel diskrimineerimise keelustamist, samuti ELi diskrimineerimisvastaseid direktiive;
– having regard to the specific rights guaranteed in these instruments, such as freedom of religion, freedom of expression, freedom of assembly, the prohibition of discrimination based on sex, sexual orientation, race and ethnic origins, as well as the EU anti-discrimination directives,
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu VI jaotist, eelkõige selle artikleid 29 ja 30;
– having regard to Title VI of the Treaty on European Union, and especially Articles 29 and 30 thereof,