natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On selge, et Euroopa tasandil on hädavajalikud konkurentsivõimet ja uuendustegevust edendavad poliitikavaldkonnad, et kiirendada restruktureerimist ja investeerimist ning luua uusi ettevõtlusvõimalusi.
It is clear at the European level that policies which enhance competitiveness and innovation are urgently needed to speed up restructuring and investment and to create new business opportunities.
Lisaks peab Euroopa Parlament esitama oma arvamuse arutelus ühtekuuluvuspoliitika tuleviku kohta.
Furthermore, Parliament needs to present its point of view in the discussion on the future of cohesion policy.
Parlament peab arutama võimalikke täiendusi hindamise alusel.
It has to discuss the possible improvements on the basis of evaluation.
Praeguse programmitöö perioodi algusest saati on ühtekuuluvuspoliitikal kolm prioriteeti, millest üks on soodustada innovatsiooni, ettevõtlust ning teadmistepõhise majanduse kasvu teadustöö- ja innovatsioonialase suutlikkuse, kaasa arvatud uue side- ja infotehnoloogia kaudu.
Since the very beginning of the current programming period, cohesion policy seeks to target three priorities, one of them being encouraging innovation, entrepreneurship and the growth of the knowledge economy, by research and innovation capacities, including new information and communication technologies.
Uurimis-, arendus- ja uuendustegevus võib aidata Euroopa Liidul saavutada oma kasvueesmärgid.
R&D and innovation can help the European Union to achieve its growth objectives.
Sellepärast on ühtekuuluvuspoliitika suunatud ka investeeringutele, mis tugevdavad ELi pikaajalist konkurentsivõimet, nagu näiteks ettevõtlus, rahastamise kättesaadavus VKEdele, inimkapital, info- ja sidetehnoloogia, roheline tehnoloogia ja energiatõhusus.
That is why cohesion policy also targets investments that strengthen the long term competitiveness of the EU, such as entrepreneurship, access to finance for SMEs, human capital, ICT, green technology and energy efficiency.
Seetõttu suurenes ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendite eraldamine uurimis-, arendus- ja uuendustegevusele aastateks 2007–2013 eelmise programmitöö perioodiga võrreldes kolm korda, eraldades neile kululiikidele üle 85 miljardi euro (peaaegu 25% kogusummast) ning muu hulgas tuues põhitähelepanu alla uuendustegevuse ja eksperimenteerimise.
Consequently, between 2007 and 2013, EU cohesion policy tripled its financial allocation to R&D and innovation compared to the previous programming period, earmarking more than €85 billion (almost 25% of the total) to these categories of expenditure, including the mainstreaming of
Sellest kogusummast eraldati
innovative actions and experimentation.
· 8,3 miljardit eurot ettevõtlusele,
· €8.3 billion to entrepreneurship ,
· 13,2 miljardit eurot uuenduslikule info- ja sidetehnoloogiale, et soodustada info- ja sidetehnoloogia nõudlusepoolt,
· €13.2 billion to innovative information and communication technologies to foster the demand side of ICT,
· 14,5 miljardit eurot inimkapitalile.
· €14.5 billion to human capital.
Olulise osana uuendustegevust sisaldava 246 riikliku või piirkondliku rakenduskava rakendamisprotsessi tulemuslik analüüs ei ole õigupoolest võimalik, kuni Euroopa Komisjon ei ole avaldanud strateegiaraportit ELi ühtekuuluvusarutelu edendamise kohta (tõenäoliselt 2010. aasta aprillis).
An effective analysis of the implementation process of the 246 national or regional Operational Programmes, within which innovation is a relevant component, is not really possible until the publication by the European Commission (most probably in April 2010) of the Strategic Report: promoting an EU debate on cohesion.
Samuti esitatakse raportis näiteid heast tavast liikmesriikides.
The report will also identify examples of good practices in the Member States.
Praegu ELi ees olevate proovikivide keerukus nõuab lõimitud poliitikat, et tugevdada eri poliitikavaldkondade mõju ja parandada olemasolevate vahendite kasutamise tõhusust.
The complexity of the challenges the EU faces today calls for an integrated mix of policies; so as to reinforce the impact of individual policies and increase efficiency in spending available resources.
Ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegilistes suunistes kinnitatakse, et ühtekuuluvuspoliitika ja raamprogrammide koostoime on tähtis, ja lisatakse, et sellega seoses on ühtekuuluvuspoliitikal kaks rolli – soodustada piirkondlike uuendusstrateegiate ja tegevuskavade elluviimist ning aidata kaasa uuendus- ja uurimisvõime parandamisele piirkondades.
The Community Strategic Guidelines confirm that synergy between cohesion policy and framework programmes is essential and add that in this context cohesion policy has two roles to play: facilitating the implementation of regional innovation strategies and action plans; and contributing to building up innovation and research capacity in the regions.
Ühtekuuluvus-, teadusuuringute ja uuenduspoliitika vahendite praeguse ülesehituse analüüsimise üldise järeldusena tuleb märkida, et mõned nende osad, nagu näiteks sama ajavahemik ja kooskõla Lissaboni tegevuskavaga, võimaldavad koostoimet.
As a general conclusion of the analysis of the current architecture of cohesion, research and innovation policy instruments, it has to be noted, that some elements, such as the same time frame and alignment with the Lisbon agenda allow for synergies.
Sellegipoolest on veel olulisi erinevusi, nagu näiteks erinevad õiguslikud alused ning erinevate haldustasandite ja ametite osalemine rakendusprotsessis.
However, there are still significant differences, such as different legal basis, and the involvement of different administrative levels and authorities in the implementation process.
Need erinevused tähendavad seda, et abisaajad ei ole erinevate rahastamisvõimalustega hästi kursis.
These differences make it difficult for beneficiaries to be well informed about the diverse funding opportunities.
Sellega seoses oleks vaja hoolitseda selle eest, et seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning struktuurifondide haldamisega tegelevad organid teaksid kõiki nende vahendite pakutavaid võimalusi.
In this respect, it would be necessary to ensure that bodies involved in managing FP7, CIP and the Structural Funds are aware of the possibilities offered by each of these instruments.
Kuigi poliitikavaldkondade koostoime on midagi enamat kui vastastikku täiendav projektide rahastamine, tuleb olemasolevate vahendite kombineerimise võimalustest aru saada.
Even though synergies between policies go beyond complementary project funding, it is important to understand the possibilities to combine existing instruments.
Sellega seoses on raportööril hea meel, et koostati praktilised suunised ELi rahastamisvõimaluste kasutamiseks teaduse ja innovatsiooni alal.
In this respect the Rapporteur welcomes the creation of the Practical Guide to EU funding opportunities for Research and Innovation.
Suunistes on mõned huvitavad näited erinevate vahendite kombineerimisest.
This guide gives some interesting examples of combining the different instruments.
Üldmääruse artikli 54 lõike 5 kohaselt ei tohi fondidest kaasrahastatavateks kulutusteks saada kaasrahastust ühenduste teistest vahenditest, mis tähendab, et kombineeritud rahastamine on keelatud.
According to Article 54(5) of the General Regulation an expenditure co-financed by the Funds cannot receive further co-financing from another Community instrument, thus mixed financing is prohibited.
Ent neid vahendeid on võimalik kombineerida, kui toetatakse üksteist täiendavaid, aga eraldiseisvaid tegevusi (nt suurte uurimistegevuse infrastruktuuride väljaarendamine, kus seitsmendast raamprogrammist toetatakse ettevalmistusetappi ja struktuurifondidest ehitustöid), omavahel seotud projektide erinevaid etappe (nt tehnoloogia väljatöötamise erinevad etapid: alusuuringud, rakendusuuringud, esitlemine ja konkurentsieelne turuletoomine) või ühe ja sama võrgustiku/klastri projekte .
There is however the possibility to combine the instruments to support: complementary but separate activities (e.g. developing major research infrastructures, with FP7 covering the preparatory phase and construction works covered by Structural Funds), consecutive parts of related projects (e.g. different phases of the development of a technology over time: basic research, applied research, demonstration or pre-competitive market introduction) or projects within the same network/cluster.
Viimasena tuleb märkida, et lisaks suuniste koostamisele peavad kõik tasandid – piirkondlik, riiklik ja ELi tasand – oma tegevust kiirendama ja kooskõlastama, et parandada suhtlemist ja jagada häid tavasid nii organisatsioonisiseselt (ministeeriumid, peadirektoraadid) kui ka võimalikele abisaajatele.
Finally, it has to be noted that besides creating guidance notes, all levels, regional, national and EU have to step up and coordinate their efforts to improve communication and to share best practices both within their respective bodies (ministries, directorate generals) and towards potential beneficiaries.
Raportööri kaalutlused ja esmased soovitused
Reflections and first recommendations of the Rapporteur
Raportööri soovitused on suunatud ühelt poolt strateegilistele eesmärkidele, teiselt poolt konkreetsetele eesmärkidele ja tegevustele, et parandada ühtekuuluvus-, teadusuuringute ja uuenduspoliitika omavahelist koostoimet.
The Rapporteur's recommendations are focusing on one hand on strategic goals, on the other hand on concrete objectives and actions with a view to enhance synergy between cohesion, research and innovation policy.
Finantsraamistiku peatsel läbivaatamisel ja ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle toimuvas arutelus on Euroopa Komisjoni esitatud strateegia „EL 2020” eelnõu osutunud väga tähtsaks.
In the upcoming review of the financial framework and the unfolding discussion on the future of cohesion policy, the draft EU2020 Strategy proposed by the Commission proved to be of major importance.
Kavandatud strateegiat „EL 2020” üksikasjalikult ei analüüsitud, raportöör mainis ainult mõnd selle tahku, mis on käesoleva rakendusraporti kohaldamisala jaoks tähtsad.
No detailed analysis was made of the proposed EU2020 strategy, the rapportuer only made references to aspects relevant for the scope of the present implementation report.
See, et eelnõus pannakse rõhku poliitikavaldkondade vastastikusele sõltuvusele ning vajadusele parema koostoime ja tugevama partnerluse järele avaliku sektori poliitika kujundamisel ja elluviimisel, on hea.
It is assessed as a positive element that the draft puts emphasis on the interdependence between policies and the need for better synergies and stronger partnership in the design and delivery of public policies.
Oluline on märkida, et vajadus poliitikavaldkondi kohapeal paremini kooskõlastada on ka paljude piirkondade, Euroopa piirkondlike tegijate selge sõnum.
It is important to note, that the necessity to better coordinate policies on the ground is also a clear message formulated by many regions, regional actors in Europe.
Raportöör arvab, et regionaalpoliitikal on olnud ja on suur osa toimetulemisel ELi tähtsate proovikividega, milleks on piirkondadevaheliste struktuurierinevuste vähendamine, ELi konkurentsivõime parandamine, üleilmse majanduskriisi mõjudele vastutöötamine ning demograafilise ja kliimamuutuse mõju vähendamine.
The Rapporteur takes the view that regional policy had and has a major contribution in responding to central EU challenges: reducing structural disparities between regions, improving EU competitiveness, counterbalancing the effects of the global economic crisis, limiting the impact of demographic or climate change.
Sellepärast on tugev ja hästi rahastatud poliitika eeltingimus strateegia „EL 2020” eesmärkide saavutamiseks ning sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks.
For these reasons, a strong and well financed policy is considered to be a pre-requisite for the achievement of the EU 2020 goals and for promoting the objectives of social, economic and territorial cohesion.
Soovimata pakkuda selle raporti raames välja territoriaalse ühtekuuluvuse määratlust või alustada arutelu selle mõiste üle, rõhutab raportöör, et see on suunatud ka olulise territoriaalse mõjuga poliitikavaldkondade kooskõlastamisele, et kasutada täiel määra ära piirkondlik potentsiaal ja suurendada nende kohapealset mõju.
Without aiming to propose a definition or to develop a debate in the context of this report on the concept of territorial cohesion, Your Rapprteur highlights that it also targets the coordination of policies that have an important territorial impact, in order to fully use the regional potential and increase their impact on the ground.
Sellepärast tuleb mõelda koondamise, koostöö ja ühendamise kui territoriaalse ühtekuuluvuse koordinaatide potentsiaalile ja seda ära kasutada, et territoriaalne areng oleks Euroopa Liidus rohkem tasakaalus ja jätkusuutlik.
Therefore, the potential of "concentration, cooperation, connection", as coordinates of territorial cohesion, should be considered and exploited in the efforts to reach a more balanced, sustainable territorial development within the European Union.
Seoses konkreetsemate meetmete ja tegevustega, ka õigusliku raamistiku lihtsustamise raames, võiks komisjon uurida võimalusi ühtlustada erinevatele vahenditele kohaldatavaid eeskirju.
As regards the more concrete measures and actions, also in the context of simplifying the legislative framework, it is proposed that the Commission should explore ways of harmonising the rules governing the different instruments.
Seda mainis ka lahkuv volinik Pawel Samecki oma üldistes suunistes abikõlblikkuse, käibemaksu ja maa omandamise eeskirjade ühtlustamiseks.
A reference to it has been made in the orientation paper of the outgoing Commissionner, Pawel Samecki regarding the harmonisation of eligibility rules, rules on value added tax and land acquisition.
Euroopa Parlament nõudis juba resolutsioonis regionaalpoliitika hea tava ja struktuurifondide kasutamise takistuste kohta, et uuenduslike projektide jaoks tuleb välja töötada konkreetsed hindamiskriteeriumid, kuna need projektid on suurema riski ja seega ka suurema ebaõnnestumisvõimalusega.
The European Parliament in its resolution on the Best practices in the field of regional policy and obstacles to the use of the Structural Funds already called for the development of specific evaluation criteria for the assessment of innovative projects, given the higher risk and thus higher failure ratio of these actions.
Ühtekuuluvuspoliitika tulevases õiguslikus raamistikus võiks olla veel regulatiivseid stiimuleid uurimis- ja uuendustegevuse jaoks.
Further regulatory incentives could be introduced in the future legislative framework of cohesion policy with the aim to foster research and innovation.
Raportöör loodab, et Euroopa Komisjon esitab selleteemalised ettepanekud.
The Rapporteur expects that the Commision will present proposals in this respect.
Rõhutades seda, et riikidevaheline koostöö on seitsmendas raamprogrammis ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis norm ning ühtekuuluvuspoliitikas keskendutakse riikidevahelisele, rahvusvahelisele ja piiriülesele koostööle, teeb raportöör lõpetuseks ettepaneku mõelda Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi tähtsuse suurendamisele tulevikus, pöörates erilist tähelepanu uuendus- ja uurimistegevusega seotud tegevustele.
Finally, highlighting the fact that transnational cooperation is the “norm” in FP7 and CIP, and transnational, international and cross-border cooperation is mainstreamed in cohesion policy, The Rapporteur proposes to consider increasing the weight of the European territorial cooperation objective in the future, with special attention to innovation and research related actions.
Praegu on selle eesmärgi rahalised vahendid piiratud ja nendega saab seetõttu rahastada vaid n-ö pehmeid sekkumisi.
At present this objective has limited financial resources and thus can only finance “soft” interventions.
Aga käsitletud uued algatused, nagu „Piirkonnad majandusmuutustes”, on loodud, et soodustada ja katsetada uuenduslike ideede kiiret levikut regionaalpoliitika programmidesse.
Nevertheless, the new initiatives covered, such as Regions for Economic Change, are put in place to enable and test the rapid dissemination of innovative ideas into regional policy programmes.
Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevas määruses (EÜ) nr 1080/2006 ning teadusuuringute ja arendustegevuse seitsmendas raamprogrammis teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ette nähtud rahastamisvahendite koostoime rakendamise kohta linnades, piirkondades, liikmesriikides ja ELis
on the implementation of the synergies of research and innovation earmarked funds in Regulation (EC) No 1080/2006 concerning the European Fund of Regional Development and the Seventh Framework Programme for Research and Development in cities and regions as well as in the Member States and the Union
3. märgib rahulolevalt, et ajavahemikuks 2007–2013 on struktuurifondide raames innovatsiooni toetuseks eraldatud 86 miljardit eurot (25% kogusummast), millest teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse jaoks on eraldatud 50 miljardit eurot, mis on võrdne teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi (RP7) kogueelarvega;
Notes with satisfaction that, for the period 2007-2013, within the Structural Funds (SF) EUR 86 billion is allocated in support of innovation (25% of the total amount), of which the allocation for core research and technological development (R&D) amounts to EUR 50 billion, equal to the total budget of the Seventh Framework Programme for Research (FP7);
5. usub, et poliitika ühtsuse tugevdamisele aitab kaasa halduskultuur, mis edendab sektoriülest koostööd ja pidevat dialoogi erinevate poliitiliste ühenduste vahel;
Believes that an administrative culture that promotes cross-sectoral co-operation and continuous dialogue between different policy communities contributes to the strengthening of policy coherence;
7. on veendunud, et poliitika tegeliku sidususe saavutamine, eelkõige tasandil, kus ELi vahendid segunevad riikliku ja piirkondliku poliitikaga, on raske ülesanne, pidades silmas asjaolu, et ELi vahendeid rakendavad asjaomased organid asuvad eri tasanditel (riigiülene, riiklik ja piirkondlik) ning juhinduvad erinevatest põhimõtetest (ühtekuuluvus vs. tipptase);
Believes – given the fact that the implementing bodies of the EU instruments concerned exist on different levels (supranational, national and sub-national) and are governed by a different rationale (e.g. cohesion vs. excellence) – that the guaranteeing of actual policy coherence constitutes a major challenge, especially ‘on the ground’ where EU instruments mix with national and regional policies;
10. palub komisjonil lihtsustada RP7 ja CIP raamprogrammidega seonduvat bürokraatiat, et tugevdada struktuurifondidega koostoime mõju, tagada teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali ja vajaduste analüüsimine piirkondlikul tasandil ja analüüsida oma kolme rahastamisvahendi hinnangutes suhteid teiste vahenditega, et olla võimeline andma ühiseid juhiseid;
Calls on the Commission to simplify the bureaucracy for the FP7 and CIP in order to strengthen the effects of synergies with the Structural Funds and to ensure regional-level analysis of research and innovation potential and needs as well as analysis of the inter-relations with other instruments in the evaluation studies on either of the three financing instruments in order to be able to provide joint guidance;
14. kutsub komisjoni üles tagama, et tulevane teadustegevuse ja innovatsiooni kava koostatakse eesmärgiga tugevdada struktuurifondide ning teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide (RP7, CIP) sünergiat;
Calls on the Commission to ensure that the upcoming Research and Innovation Plan will be drafted with a view to strengthening the synergies between the Structural Funds and the Framework Programmes for Research and Innovation (FP7, CIP);
Regionaalpoliitika ja selle rahastamise läbipaistvus
on transparency in regional policy and its funding
Raportöör: Michail Tremopoulos
Rapporteur: Michail Tremopoulos
regionaalpoliitika ja selle rahastamise läbipaistvuse kohta
on transparency in regional policy and its funding
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 174–178;
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 174‑178 thereof,
– võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1828/2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi
– having regard to Commission Regulation (EC) No 1828/2006 of 8 December 2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund
– võttes arvesse nõukogu 7. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 284/2009, millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
– having regard to Council Regulation (EC) No 284/2009 of 7 April 2009 amending Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund concerning certain provisions relating to financial management
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 397/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega
– having regard to Regulation (EC) No 397/2009 of the European Parliament and of the Council of 6 May 2009 amending Regulation (EC) No 1080/2006 on the European Regional Development Fund as regards the eligibility of energy efficiency and renewable energy investments in housing
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta otsust Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon
– having regard to the decision of the European Parliament of 22 April 2008 on discharge in respect of the implementation of the European Union general budget for the financial year 2006, section III – Commission
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta otsust Euroopa Liidu 2007. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon
– having regard to the decision of the European Parliament of 23 April 2009 on discharge in respect of the implementation of the European Union general budget for the financial year 2007, Section III – Commission
– võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni läbipaistvuse kohta finantsküsimustes
– having regard to its resolution of 19 February 2008 on transparency in financial matters
– võttes arvesse oma 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valitsemistavade ja partnerlussuhete kohta riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning regionaalpoliitika projektide lähtepunktide kohta
– having regard to its resolution of 21 October 2008 on governance and partnership at national and regional levels and a basis for projects in the sphere of regional policy
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0492 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0492 . ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi avaldatud uurimust „Andmete läbipaistvuse algatus ja selle mõju ühtekuuluvuspoliitikale”;
– having regard to the study published by the European Parliament entitled ‘The Data Transparency Initiative and its Impact on Cohesion Policy’,
– võttes arvesse komisjoni 3. mai 2006. aasta rohelist raamatut „Euroopa läbipaistvuse algatus” ( KOM(2006)0194 );
– having regard to the Commission Green Paper of 3 May 2006 on the European Transparency Initiative ( COM(2006)0194 ),