natgillin/translations-raw huggingface dataset:
49. tuletab siiski meelde, et standardi ostuhind moodustab üksnes väikese osa kogukuludest, mis tekivad standardi kasutajatele, kes tavapäraselt peavad nõutava standardi oma äriprotsessi ülevõtmiseks kulutama oluliselt rohkem ressursse;
Recalls, however, that the purchase price of a standard corresponds only to a small proportion of the overall cost incurred by standards users, who usually need to dedicate substantially more resources in order to transpose the required standard into their business process;
52. toonitab, kui oluline on standardite esitamine kõikides ELi ametlikes keeltes, et tagada, et kasutajad saavad nendest õigesti aru; kutsub komisjoni üles täiendavalt toetama ühtlustatud standardite tõlkimist ja lihtsustama selle rahastamise korda;
Underlines the importance of providing standards in all EU official languages in order to ensure proper understanding by users; calls on the Commission to further support, and simplify the financial arrangements for, the translation of harmonised standards;
Standardimine innovatsiooni ja jätkusuutliku konkurentsivõime toetuseks globaliseerunud keskkonnas
Standardisation in support of innovation and sustainable competitiveness in a globalised environment
54. tunnistab, et kuigi standardimine võib oluliselt lihtsustada uute tehnoloogiate kasutamist, on teadus- ja arendustegevuse tulemuste ülekandmisel standardite väljatöötamisse märkimisväärne lõhe; toonitab, et tuleb parandada standardijate, novaatorite, akadeemilise maailma ja teadlaskonna vahelist koostööd ja teadlikkust; rõhutab, et uute teadmiste, eelkõige riigi toetatud teadus- ja uuenduskavadest pärinevate teadmiste lisamine standarditesse edendab innovatsiooni ja konkurentsivõimet;
Acknowledges that, although standardisation can be a major facilitator for the exploitation of new technologies, there is a significant gap in the transfer of R&D results into the development of standards; stresses the need to improve mutual awareness and cooperation between standardisers, innovators, academia and the research communities; underlines that the inclusion of new knowledge in standards, in particular from publicly funded research and innovation programmes, will promote innovation and competitiveness;
58. kutsub liikmesriike üles kasutama riigihangetes Euroopa standardeid, et parandada avalike teenuste kvaliteeti ja toetada uuenduslikke tehnoloogiaid; toonitab siiski, et standardite kasutamine ei tohi põhjustada lisatõkkeid, eelkõige väikeettevõtetele, kes püüavad osaleda riigihankemenetlustes;
Calls on Member States to use European standards in public procurement in order to improve the quality of public services and foster innovative technologies; stresses, however, that the use of standards should not result in additional barriers, in particular for small businesses seeking to participate in public procurement procedures;
60. rõhutab, et inimeste tervise ja elutingimuste parandamine nõuab selliste toodete väljaarendamist, mis võivad toetada inimeste tervet arengut ja parandada juurdepääsu, eriti laste ning haavatavate isikute jaoks; on seetõttu seisukohal, et tervishoiuaspektid tuleb kiiresti integreerida kõikidesse asjaomastesse toodetesse ja teenustesse ning et Euroopa standardimissüsteemi raames tuleb töötada välja täiustatud süsteem, millega tagatakse, et selliseid aspekte võetakse standardite väljatöötamisel nõuetekohaselt arvesse; nõuab sellega seoses näiteks Euroopa standardite kehtestamist ortopeediliselt sobivatele lastejalatsitele; rõhutab vajadust edendada tervishoiuekspertide ja tervishoiu eest vastutavate ametiasutuste aktiivset osalemist standardikomiteedes;
Stresses that the improvement of human health and living conditions implies developing products that can contribute to the healthy development of the population and improve accessibility, in particular for children and vulnerable people; considers, therefore, that there is an urgent need to integrate health aspects into all relevant products and services and that the European standardisation system needs to develop an improved system to ensure that such aspects are properly addressed when standards are developed; calls in that respect, for instance, for the establishment of European standards for orthopedically sound footwear for children; stresses the need to promote the active involvement in standardisation committees of health experts and public authorities responsible for health issues;
68. palub komisjonil muude ELi poliitikavaldkondade toetamiseks rakendada ajakohastatud ja laiendatud ELi infotehnoloogia standardimise poliitikat, mis peaks muuhulgas tagama koostalitlusvõime, õiguskindluse ning asjakohaste kaitsemeetmete rakendamise, vähendades samal ajal ettevõtete lisakoormust, kasutajate riske ja infotehnoloogia vaba liikumise takistusi;
Calls on the Commission, in order to support other EU policies, to implement a modernised and extended EU standardisation policy for information technology, which should, inter alia, ensure interoperability, legal certainty and the application of appropriate safeguards, while minimising additional burdens for business, risks for users and obstacles to the free movement of information technology;
72. toetab kahe Euroopa standardimiseksperdi lähetamist Hiinasse ja Indiasse, et toetada Euroopa standardiorganisatsioone, edendada Euroopa standardeid ning anda tagasisidet kõnealuste riikide standardimissüsteemide kohta; palub komisjonil uurida vajadust lähetada standardimiseksperte maailma muudesse piirkondadesse, et propageerida jätkuvalt Euroopa standardimissüsteemi;
Supports the secondment of two European standardisation experts to China and India with the aim of supporting the ESOs, promoting European standards and providing feedback on the standardisation systems of those countries; asks the Commission to explore the necessity of seconding standardisation experts to other regions of the world in order to promote further the European standardisation system;
Käesoleva raporti eesmärk on anda panus jätkuvasse arutellu Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise üle.
The purpose of this report is to contribute to the ongoing debate on the review of the European standardisation system.
Euroopa Komisjon töötab praegu nn standardimispaketiga, mis hõlmab õigusakti ettepanekuid, mille eesmärk on vaadata läbi Euroopa standardimise kehtiv õigusraamistik,
The European Commission is currently working on a ‘Standardisation Package’, which will include a legislative proposal aimed to revise the existing legal framework on European standardisation
- nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsus 87/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas;
- Council Decision 87/95/EEC of 22 December 1986 on standardisation in the field of information technology and telecommunications
-Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord;
- Directive 98/34/EC of the European Parliament and of the Council of 22 June 1998 laying down a procedure for the provision of information in the field of technical standards and regulations
- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1673/2006/EÜ Euroopa standardimise rahastamise kohta. ja koondteatist, milles esitatakse järgmise kümne aasta standardimise poliitika.
- Decision No 1673/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 2006 on the financing of European standardisation and an umbrella Communication which will set the standardisation policy for the next decade.
Standardimispaketi ettevalmistusel on komisjon palunud peamistel ekspertidel anda strateegilisi soovitusi.
In preparation of its ‘Standardisation Package’, the Commission has asked key experts to make strategic recommendations.
Eksperdid on koondunud Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise ekspertide rühma (EXPRESS), kes edastas oma soovitused 2010. aasta veebruaris aruandes „Standardimine konkurentsivõimelise ja innovaatilise Euroopa heaks: visioon aastaks 2020”.
These experts have been brought together in the Expert Panel for the Review of the European Standardisation System (EXPRESS) which has delivered its recommendations in February 2010 in the form of a report entitled ‘Standardisation for a competitive and innovative Europe: a vision for 2020’.
Komisjon korraldas Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise asjus samuti konsulteerimise üldsusega (23. märts – 21. mai 2010) ning tellis mõjuhindamise uuringu (9. märts 2010).
The Commission has also undertaken a public consultation on the review of the European standardisation system (held from 23 March to 21 May 2010), and commissioned an Impact Assessment Study (9 March 2010).
Tulevane standardimispakett põhineb ka 3. juuli 2009. aasta valgel raamatul „IKT standardimise ajakohastamine ELis – edasised sammud”.
The forthcoming ‘Standardisation Package’ will also build on the White Paper of 3 July 2009 on Modernising ICT Standardisation in the EU – The Way Forward.
Raportööri üldmärkused
Rapporteur's general remarks
Raportöör väljendab rahulolu komisjoni kavatsusega vaadata Euroopa standardimissüsteem läbi, et säilitada selle paljusid edukaid elemente, parandada puudusi ning leida sobiv tasakaal Euroopa ja siseriikliku mõõtme vahel.
The Rapporteur welcomes the Commission's intention to review the European standardisation system with a view to preserving its many successful elements, improving its deficiencies and striking the right balance between the European and national dimensions.
Tuleb toonitada, et kavandatav läbivaatamine peaks rajanema kehtiva süsteemi tugevatele külgedele, mis on tugevaks aluseks selle edasiarendamisele, ja selle käigus tuleks hoiduda radikaalsetest muudatustest, mis võivad kahjustada süsteemi põhiväärtusi.
It should be emphasised that the proposed review should build on the strengths of the existing system which constitute a solid base for improvement, refraining from any radical changes that would undermine its core values.
Sellega seoses ei ole raportöör nõus mitme komisjoni mõjuhindamise uuringus sisalduva poliitika võimalusega, mis tähendaksid süsteemi täielikku muutmist.
In that respect, the Rapporteur does not agree with a number of policy options contained in the Commission's impact assessment study which would result in a complete overhaul of the system.
Raporti koostamisel võttis raportöör arvesse EXPRESSi aruande leide, mis sisaldavad paljusid olulisi soovitusi.
In drafting this report, the Rapporteur took into consideration the findings of the EXPRESS Report which contains a number of significant recommendations.
Raportöör märgib siiski, et EXPRESSil ei ole alati õnnestunud esitada algupäraseid soovitusi või jõuda üksmeelele põhiküsimustes, mille peamiseks põhjuseks on rühma liikmete erinevad ja aeg-ajalt vastuolulised seisukohad.
The Rapporteur notes, however, that EXPRESS has not always succeeded in producing original recommendations or reaching a consensus on key issues, which is mainly explained by the different, and, at times, conflicting, views reflected in its membership.
Raportöör võttis samuti arvesse reageeringuid komisjoni konsulteerimisele üldsusega Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise asjus ning avalikku kuulamist Euroopa standardimise tuleviku kohta, mille siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon korraldas 23. juunil 2010.
The Rapporteur took also into account the responses to the Commission’s public consultation on the review of the European standardisation system, and the conclusions of the Public Hearing on the Future of European Standardisation which was organised by the IMCO Committee on 23 June 2010.
Ka oli raportööril siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni delegatsioonis võimalik kohtuda rahvusvaheliste standardimisorganisatsioonide esindajatega visiidi ajal Genfi (25.–26. mai 2010) ning ta konsulteeris laialdaselt standardite väljatöötamises osalevate Euroopa ja riiklike standardiametite ja peamiste sidusrühmadega.
The Rapporteur has had also the opportunity to meet with representatives of international standardisation organisations in the context of an IMCO Delegation visit to Geneva (25-26 May 2010), and has consulted extensively with representatives of European and national standardisation bodies and key stakeholders involved in the standards development process.
Ühtse turu täielikku potentsiaali ei ole võimalik avada ilma tänapäevase standardimiseta.
The full potential of the single market cannot be released without the support of a modern standardisation process.
Euroopa standardimissüsteem on täitnud keskset osa ühtse turu saavutamisel, eelkõige tänu standardite kasutamisele olulistes õigusloome valdkondades uue lähenemisviisi raames.
The European standardisation system has been a central element in the delivery of the single market, in particular, through the use of standards in key legislative areas under the ‘New Approach’.
Sellise õigusloome tehnika abil on vastu võetud innovatsioonisõbralikke õigusakte, mille puhul töötavad juriidiliste nõuete järgimist võimaldava tehnilise spetsifikatsiooni välja huvitatud osapooled ning mida ajakohastatakse vastavalt tehnika tasemele.
This legislative technique has been instrumental in putting in place innovation-friendly regulation, where technical specifications allowing compliance with legal requirements are developed by the interested parties themselves and updated according to the ‘state of the art’.
Vastastikku kokkulepitud vabatahtlikud standardid on võimaldanud paremat õigusloomet, ergutanud ärialast konkurentsivõimet ja kõrvaldanud kaubandustõkkeid.
Mutually agreed voluntary standards have enabled better regulation, stimulated business competitiveness and removed barriers to trade.
Standardimisel on keskne osa Euroopa poliitikas ja õigusloomes üha suurenevate vajaduste toetamisel standardite järele, mis võimaldaksid tagada tooteohutust, juurdepääsetavust, innovatsiooni, koostalitlusvõimet ja keskkonnakaitset.
Standardisation plays a key role in supporting the increasing needs of European policy and legislation for standards capable of ensuring product safety, accessibility, innovation, interoperability and environmental protection.
Raportöör märgib, et standardite arv, mis toetavad õigusloomet rohkem kui uus lähenemisviis ette näeb, on viimastel aastatel kasvanud, mis näitab, et see mudel on võetud kasutusele Euroopa poliitika paljudes valdkondades.
The Rapporteur notes that the number of standards supporting legislation beyond the scope of the ‘New Approach’ has increased over the last years, which shows that this model has been adopted across a broad range of EU policies.
Standardite kasutamist liidu õigusloome ja poliitika uutes valdkondades on soovitav laiendada, võttes arvesse asjaomaste valdkondades eripära vastavalt parema õigusloome põhimõtetele.
The extension of the use of standards in new areas of Union legislation and policies is desirable, taking into account the specificities of the areas concerned in accordance with the principles of better regulation.
Raportöör on käesolevasse raporti projekti lisanud mitu konkreetset soovitust liikmesriikidele, komisjonile ning Euroopa ja riiklikele standardiametitele, et suurendada Euroopa standardimissüsteemi mõjuvõimu.
The Rapporteur has included in this draft report a number of specific recommendations addressed to Member States, the European Commission and the European and national standardisation bodies, with the view to empowering the current European standardisation system.
Tuleks rõhutada, et paljud neist ettepanekutest kehtivad eelkõige ühtlustatud või volitatud standardite puhul, mille eesmärk on toetada ELi õigusloomet ja poliitikat, ja mis seetõttu avavad tee avaliku huvi juurde.
It should be highlighted that many of these proposals apply in particular to harmonised/mandated standards, which are intended to support EU legislation and policies, and are therefore key to the public interest.
Käesolevas seletuskirjas sooviks raportöör keskenduda raporti teatavatele soovitustele, et hõlbustada arutelu parlamendikomisjonis.
In this explanatory statement, the Rapporteur would like to focus on certain recommendations contained in the report in order to facilitate the discussions in the committee.
Siseriikliku delegatsiooni põhimõtte tugevdamine
Enhancing the national delegation principle
Kuigi riiklikud standardiametid moodustavad Euroopa standardimissüsteemi keskse osa, erinevad nad üksteisest märkimisväärselt nii vahendite, tehnilise kompetentsuse kui ka sidusrühmade kaasatuse poolest.
Although National Standards Bodies (NSBs) constitute the backbone of the European standardisation system, there are significant differences among them in terms of resources, technical expertise and stakeholder engagement.
Selline ebavõrdsus põhjustab olulist tasakaalustamatust nende osalemises Euroopa standardimissüsteemis.
These inequalities create a significant imbalance in their participation in the European standardisation system.
Komisjon, liikmesriigid ja Euroopa standardimisorganisatsioonid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et võimaldada nõrgematel riiklikel standardiametitel aktiivsemat osalemist standardimises.
The Commission, the Member States and the European Standardisation Organisations (ESOs) should take all necessary measures in order to enable the weaker NSBs to assume a more active role in the standardisation process.
Samuti tuleb toonitada, et enamiku liikmesriikide ametiasutused on vähe huvitatud standardite väljatöötamisest, kuigi standardimine on oluline vahend seadusloome ja avaliku poliitika toetamiseks.
It should be also emphasised that in most Member States public authorities show a limited interest in participating in the standards development process, notwithstanding the importance of standardisation as tool to support legislation and public policies.
Liikmesriigid ja eelkõige turujärelevalveasutused peaksid saatma esindajaid kõikidesse riiklikesse tehnilistesse komiteedesse, kus kajastatakse ELi poliitika ja seadusloome toetuseks mõeldud standardite väljatöötamist.
Member States, and in particular market surveillance authorities, should send representatives to take part in all national technical committees mirroring the development of standards in support of EU policies and legislation.
Siseriikliku delegatsiooni põhimõte on Euroopa standardimissüsteemi nurgakivi, eelkõige CENi ja CENELECi standardite väljatöötamisel.
The principle of national delegation is a cornerstone of the European standardisation system, particularly in the standards development process of CEN and CENELEC.
Seepärast tuleks rõhutada, et enamik Euroopa riikide ühiskondlikke sidusrühmi osaleb standardite kehtestamises väga vähesel määral või üldse mitte, nagu seda kinnitas uuring standardimisele juurdepääsu kohta.
It should be, however, emphasised that – as confirmed in the Study on Access to Standardisation – in the vast majority of European countries, the participation of societal stakeholders in the standard-setting process is non-existent or remains at a very low level.
Riiklik tarbijaekspertiis standardimises – välja arvatud mõned märkimisväärsed erandid – on harilikult killustunud paljude ametite vahel või puudub hoopiski, samas võib aga nendes vähestes riikides, kus tarbijate osalus on tulemuslik riigi tasandil, nende arvamus riigi seisukohavõtu väljatöötamisel välja jääda.
With few notable exceptions, national consumer expertise in standardisation is usually fragmented across many bodies or simply does not exist, whereas in those few countries where consumer participation is effective at national level, their view may often be filtered out in the development of the national position.
Olukord on veelgi vähem rahuldav keskkonnakaitse huvisid esindavate sidusrühmade puhul: praegu on ainult kaks liikmesriiki, kus keskkonnakaitseorganisatsioonid aitavad standardite kehtestamisele järjekindlalt kaasa.
The situation is even more unsatisfactory when it comes to the participation of stakeholders representing environmental interests: there are currently only two Member States in which environmental organisations contribute systematically to the standard-setting process.
Liikmesriigid peaksid tagama kõigi oluliste sidusrühmade tõhusa esindatuse riiklikes tehnilistes komiteedes, kehtestades selleks järelevalve- ja aruandlusmehhanismid ning vajaduse korral andes rahalist toetust nõrgematele ühiskondlikele sidusrühmadele, et hõlbustada nende osalust.
Member States should ensure effective representation of all relevant stakeholders on national technical committees by establishing monitoring and reporting mechanisms and providing, where necessary, financial support to weaker stakeholders in order to facilitate their participation.
Standardimisele juurdepääsu parandamine
Improving access to the standardisation process
Tervishoiu ja ohutuse, tarbijate ja keskkonnakaitse huvisid esindavate sidusrühmade osalemine annab süsteemile olulise tõhususe ja legitiimsuse aspekti, parandab konsensuse kvaliteeti ja muudab Euroopa standardid esindavamaks.
The participation of societal stakeholders - representing health and safety, consumer and environmental interests - offers to the system a significant aspect of legitimacy and accountability, improves the quality of the consensus and renders European standards more representative.
Ühiskondlikke huvisid esindavad Euroopa organisatsioonid peavad seega saavutama tugevama osakaalu Euroopa standardimisorganisatsioonides, et paremini kajastada vastavate sidusrühmade huve, kes riigi tasandil on endiselt nõrgad.
The European organisations representing societal interests must therefore obtain a stronger role within the European Standardisation Organisations (ESOs) in order to better reflect the views of the respective stakeholders that remain weak at national level.
See võiks hõlmata nendele organisatsioonidele aktiivse liikmesuse andmist kõigis Euroopa standardiorganisatsioonides tingimusel, et nad on assotsieerunud liikmed või koostööpartnerid.
This could include providing those organisations with an effective membership in the ESOs on condition they are associate members or cooperating partners.
Sellega seoses on oluline element alternatiivse süsteemi sisseviimine, mis võiks tagada kõikide sidusrühmade tasakaalustatuma esindatuse standardimisprotsessis.
In this context, a vital element is also the introduction of an alternative system which would guarantee a more balanced representation of all stakeholders in the standardisation process.
Raportöör väljendab rahulolu hiljutise arenguga Rahvusvahelises Standardiorganisatsioonis (ISO), eelkõige mudeliga, mida kasutati sotsiaalset vastutust käsitleva ISO 26000 standardi väljatöötamisel, mille raames riiklikel standardiametitel oli õigus nimetada vastavasse töörühma üks esindaja kõigist kindlaksmääratud kuuest sidusrühma kategooriast.
The Rapporteur welcomes recent developments in the International Organisation for Standardisation (ISO), in particular the model used to develop the ISO 26000 standard on social responsibility, in which national standards bodies were entitled to nominate to the respective working group only one representative from each of six stakeholder categories that were identified.
Sarnast korda, millega luuakse ettemääratud arv kohti mitmesuguste sidusrühmade organisatsioonide jaoks, võiks kasutada alternatiivina Euroopa standardite kavandamisel valdkondades, mis pakuvad erakorralist avalikku huvi.
Similar multi-stakeholder procedures, establishing a predetermined number of seats for the various stakeholder organisations, could be used as an alternative for the drafting of European standards in areas of exceptional public interest.
Standarditele juurdepääsu lihtsustamine
Facilitating access to standards
Kuigi väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) moodustavad Euroopa majanduse selgroo, ei ole nende osalemine standardimises alati võrreldav nende majandusliku tähtsusega.
Although small and medium-sized enterprises (SMEs) form the backbone of the European economy, their involvement in standardisation is not always commensurate with their economic importance.