natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse oma 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks”
– having regard to its resolution of 4 February 2009 entitled ‘2050: The future begins today – recommendations for the EU’s future integrated policy on climate change’
– võttes arvesse oma 12. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus ja eeskätt Lõuna-Euroopas põllumajandusmaa halvenemisega seotud probleemide ning nendele reageerimise kohta ELi põllumajanduspoliitika vahendite abil
– having regard to its resolution of 12 March 2009 on ‘the challenge of deterioration of agricultural land in the EU and in particular in southern Europe: the response through EU agricultural policy instruments’
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0130 . ;
Texts adopted of that date, P6_TA(2009)0130 . ,
– võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15)
– having regard to its resolution of 25 November 2009 on the EU strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15)
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0089 . ;
Texts adopted of that date, P6_TA(2009)0089 . ,
– võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) aruannet, mille koostasid ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon ja Maailmapank ning allkirjastasid 58 riiki;
– having regard to the International Assessment of Agricultural Science and Technology (IAASTD) report drawn up by the United Nations Food and Agriculture Organisation and the World Bank and signed by 58 countries,
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust ( A7-0060/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7‑0060/2010 ),
A. arvestades, et aegade jooksul atmosfääri kogunenud kasvuhoonegaasidest tingitud kliimamuutus on teaduslik arusaam, millel võivad olla rasked tagajärjed ökosüsteemidele;
A. whereas the climate change caused by the historical build-up of greenhouse gases (GHGs) in the atmosphere is a scientifically established fact that may have a serious impact on ecosystems,
B. arvestades, et põllumajandusele avaldab see otsest mõju, sest põllumajandus kuulub mitmesuguste majanduslike tegevuste hulka, mille kaudu hallatakse loodusvarasid inimkonna hüvanguks;
B. whereas agriculture is directly affected, since it is one of the many economic activities that manage natural resources for the benefit of humankind,
C. arvestades, et kliimamuutus on üks tõsiseimaid ohte mitte ainult keskkonnale, vaid ka sotsiaalsele ja majanduslikule korrale, ning et eri põllukultuuride saagikus kõigub aastast aastasse, kuna ülimalt muutlikud ilmastikutingimused mõjutavad seda väga suurel määral, ning arvestades, et kliimamuutus mõjutab kaudselt kõiki majandussektoreid, kuigi põllumajandus on endiselt kõige haavatavam;
C. whereas climate change poses one of the most serious threats not only to the environment, but to the economy and society as well, with crop yields fluctuating from one year to the next, heavily influenced by the variation in extreme climate conditions, which has an implicit impact on every sector of the economy, although agriculture remains the most vulnerable,
D. arvestades, et põllumajandus, mis on põllumajandusliku tootmise erinevate bioloogiliste protsesside käigus eralduva kahe olulise kasvuhoonegaasi (dilämmastikoksiid ja metaan) üks peamisi päritoluallikaid, on ise üks kliimamuutuse tekitajaid, olles samas väga tundlik selle kahjuliku mõju suhtes;
D. whereas agriculture, as one of the main sources of two major GHGs (nitrous oxide and methane) which are generated by various biological processes linked to agricultural production is contributing to climate change while also being very vulnerable to its adverse impact,
E. arvestades, et muu hulgas tänu ELi põllumajanduse tõhustamisele, järjepidevatele uuendustele, uute tehnoloogiate kasutamisele, väetiste tõhusamale kasutamisele ja ühise põllumajanduspoliitika äsjastele reformidele langes põllumajandusest (sealhulgas loomakasvatusest) pärit kasvuhoonegaaside heitkogus ELi 27 liikmesriigis aastail 1999–2007 20% võrra ning põllumajandusest pärit kasvuhoonegaaside heitkoguse osakaal Euroopa Liidus langes 11%-lt 1990. aastal 9,3%-ni 2007. aastal;
E. whereas GHG emissions from agriculture (including livestock farming) declined by 20% in the EU-27 between 1999 and 2007 and the proportion of the Union’s GHG emissions produced by agriculture dropped from 11% in 1990 to 9.3% in 2007, inter alia as a result of the increased efficiency of EU agriculture, constant innovations and the use of new techniques, the more effective use of fertilisers and the recent reforms of the CAP,
F. arvestades, et põllumajandus ja metsandus on peamised majandussektorid, mis võimaldavad inimtegevusest pärit süsinikdioksiidi koguda, säilitada ja tänu kogumisvõimele pinnases ladustada ning seda fotosünteesi abil taimedesse siduda; arvestades, et kõnealused sektorid võivad seetõttu anda olulise positiivse panuse kliimamuutuse leevendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse;
F. whereas agriculture and forestry are the main economic sectors able to capture the CO 2 produced by human activities, to accumulate and store it in the soil by acting as sinks, and to fix it in plants through photosynthesis; whereas these sectors consequently have considerable potential to make a positive contribution to global warming mitigation efforts,
G. arvestades, et kliimamuutus on ELi põllumajandusele juba negatiivset mõju avaldanud (veeressursside vähenemine, sooldumine, sagedasem põud, kõrbestumine, talvise sademetehulga oluline suurenemine ja üleujutused põhjas, madalal paiknevate rannikualade ohustatus merepinna taseme tõusust ning sooldumise oht, tormid ja muud äärmuslikud ilmastikunähtused, erosioon ja maalihked, kahjurputukate ning looma- ja taimehaiguste levik), ning arvestades, et nende probleemide eeldatav sagenemine võib avaldada olulist majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju põllumajandus-, metsandus- ja turismisektorile;
G. whereas climate change is already having adverse effects on EU agriculture (including declining water resources, brackishness and more frequent drought, desertification, a significant increase in winter rainfall and flooding in the north, threats to low-lying coastal areas from rising sea levels and the danger of salination, storms and other extreme weather events, erosion and landslides and the proliferation of insect pests and animal and plant diseases), and whereas the expected acceleration of such problems could have serious economic, social and environmental repercussions for the agricultural, forestry and tourism sectors,
H. arvestades, et põllumajandussektoril on nii kliimamuutuse tagajärgedega kohanemise kui ka nende leevendamise võime, mis tugineb põllumajandustootjate oskusteadmistele, tugevale ühisele põllumajanduspoliitikale ning innovatsiooni ja teadusuuringute arendamisele, kuid et looduslike protsesside raskesti juhitavust silmas pidades on vaja teha suuri jõupingutusi;
H. whereas the agricultural sector is capable both of adapting and of mitigating climate change with the help of farmers’ know-how, a strong CAP and research and innovation developments but, since the natural processes involved are difficult to deal with, a great deal of effort must be made,
I. arvestades, et Euroopa põllumajanduses valitseb tööhõivetase, mis võimaldab seda kaitsta ja arendada;
I. whereas European agriculture constitutes a pool of jobs which should be protected and expanded,
J. arvestades, et põllumajandusel on endiselt otsustav tähendus inimtegevuse jätkumiseks Euroopa maapiirkondades, eriti võttes arvesse laia teenuste spektrit, mida põllumajandustootjad ülejäänud ühiskonnale pakkuda võivad;
J. whereas agriculture remains vital to the continuance of human activity in European rural areas, inter alia because of the wide range of services which farmers can provide for the rest of society,
K. arvestades, et Euroopa Liidu taastuvate energiaallikate arendamise eesmärgil on otsene seos põllumajandusega ja et kõnealune arendamine võib aidata märkimisväärselt kaasa kasvuhoonegaaside vähendamisele;
K. whereas the Union’s objectives for the development of renewable energies have a direct bearing on agriculture, and whereas this development can help substantially to reduce GHG emissions,
L. arvestades, et ELi põllumajanduse üks tähtsamaid ülesandeid on liidu elanikkonna varustamine toiduga;
L. whereas one of the primary functions of EU agriculture is to feed the Union’s population,
M. arvestades, et Euroopa Liit peab olema planeedi soojenemise vastu võitlemisel esirinnas,
M. whereas the Union should be a leader in the fight against global warming,
2. on seisukohal, et põllumajanduse aktiivsema kaasamise korral kliimamuutuse piiramise ülemaailmsesse protsessi tuleb vältida ELi põllumajandus- ja toiduainetesektori konkurentsivõime nõrgestamist ülemaailmsel turul;
Considers that, if agriculture is to be more actively involved in the global process of curbing climate change, care must be taken to ensure that the competitive position of the EU’s agri-foodstuffs sector in the world market does not suffer;
– lihtsustatud ja kohandatud maaviljelustehnika (näiteks vähendatud künd või kündmata jätmine, põllukultuuride jääkide põllule jätmine), mis tagab taimkatte ning hõlbustab vahekultuuride kasvatamist ja külvikordade kasutamist ning muudab maksimaalseks fotosünteesi ja parandab mulla orgaanilise aine sisaldust, nagu tõestas Euroopa Parlamendi algatusel käivitatud SoCo projekt;
– simplified, appropriate cultivation techniques that provide plant cover (such as reduced or no-tillage and leaving crop residues on the ground) and facilitate intercropping and crop rotation, thereby maximising photosynthesis and helping to enrich the soil with organic matter, as demonstrated by the SoCo project launched at the European Parliament’s instigation;
– metsastamine ja metsa uuendamine ning põllumajandusmaal agrometsandussüsteemide, hekkide, puistute, alaliste või ajutiste heina- ja karjamaade säilitamine ja rajamine;
– the preservation and development of afforestation, reforestation, agroforestry, hedges, wooded areas on farmland, permanent or temporary grassland pasture systems and reforestation;
– niisuguste majandamismeetodite kasutuselevõtt, mille abil on võimalik metsades seotud süsinikdioksiidi seal kauem säilitada;
– the introduction of farming methods which will increase the carbon storage period in existing forests;
– mulla ja mineraalide parem majandamine, suure süsinikusisaldusega maa-alade, nagu turbarabade ja märgalade piisav kaitse (kuivendamise alternatiivina sobivate kultuuride, nt pilliroo kasvatamine);
– better management of soil and of minerals and appropriate protection of carbon-rich land (peatland) and wetlands (growing suitable crops, such as reeds, as an alternative to drainage);
– põllumajandusettevõtete ajakohastamine (hoonete isolatsiooni parandamine, energiasäästlike seadmete ja taastuvate energiaallikate kasutamine) ning tõhusamad tootmisahelad;
– farm modernisation (building insulation, energy-efficient equipment and the use of renewable energies) and more efficient production chains;
– ajakohased söötmis-, ladustamis- ja sõnnikumajandus- või väetamistehnoloogiad, mille abil on võimalik metaani heitkoguseid oluliselt vähendada;
– modern techniques of feeding, animal keeping and manure treatment and use, which will significantly reduce methane emissions;
– toiduainete tootmisel tekkiva biomassi energia kasutamine, mille tulemusel mitte üksnes ei kasutata ära kõrvalsaadusi ja jäätmeid, vaid mis aitab kaasa ka CO 2 heitkoguste vähendamisele;
– the use of biomass energy integrated into food production, which will contribute to reducing CO 2 emissions in addition to making use of by-products and waste;
– puit- ja rohttaimede hulka kuuluvate energiataimede (kultuuride) kasvatamine lammidel ja märgaladel, liivastel aladel ning aladel, mis on põllumajanduseks vähem sobivad, et absorbeerida süsinikdioksiidi ja suurendada süsinikdioksiidi sidumist;
– the planting of woody and herbaceous energy crops (cultures) in floodplains, areas which are wet or sandy and areas less suitable for agriculture, with the aim of increasing CO 2 absorption and carbon sequestration;
9. soovitab tugevdada mägipiirkondi käsitlevaid poliitilisi meetmeid, kuna karjatamissektor ja karjakasvatus on eriti olulised kliimamuutuse leevendamisel ning kohanemise toetamisel ja haavatavuse vähendamisel eelkõige karjatatavate alade asjakohase majandamise kaudu;
Recommends stepping up policies on mountain regions, as the pasturing and stock-breeding industries have a particularly important role to play in mitigating climate change and in helping to adjust and reduce vulnerability, particularly by means of proper management of pastureland;
– tegevuskava kõige tugevamalt mõjutatud piirkondade jaoks: niisuguste taimesortide kasutamine, mis on uute ilmastikutingimuste suhtes vastupidavad, põllumajandustegevuse ajakava kohandamine uutele raamtingimustele, metsastamismeetmed, kasvuhoonete rajamine, veeressursside majandamine põllumajanduses, saastunud pinnase tervendamine;
– an action plan for the most affected areas: using certain plant varieties which are resistant to the new climate conditions, adapting the calendar of farming activities to the new conditions, forestation, building greenhouses, managing water resources for agriculture and making polluted land more environmentally friendly;
– edaspidi ka kliimamuutuse põhjuste kõrvaldamise pikaajalist kava, milles nähakse ette vähe CO 2 heitmeid põhjustava maailmamajanduse edendamine ja energiavarustuse kindlusesse panustamine;
– the other measure should be a plan for the future aimed at eliminating the causes of climate change by promoting a global economy based on reduced CO 2 emissions, combined with the promotion of energy security;
14. rõhutab, et orgaaniliste väetiste optimeeritud ladustamine ja laotamine ning selliste väetiste töötlemine anaeroobsetes kääritustankides on praegu kõige paljutõotavamad meetodid metaani heitkoguste vähendamiseks (olles samas ka taastuvaks energiaallikaks) ja keemilistest lämmastikväetistest sõltuvuse vähendamiseks, eriti intensiivse karjakasvatuse piirkondades; on arvamusel, et biogaas aitab põllumajandusel end ise energiaga varustada;
Emphasises that optimised storage – and the application – of organic fertiliser and the processing of such fertiliser in anaerobic digesters are currently some of the most promising ways of reducing methane emissions (whilst also providing a source of renewable energy) and reducing dependence on chemical nitrogen fertilisers, particularly in regions characterised by high-density livestock farming; considers that this biogas helps make agriculture self-sufficient in energy;
17. rõhutab, et biomassi kasutamisel tuleb rakendada säästvuse põhimõtet; on seisukohal, et seetõttu tuleb julgustada selle kasutamist võimalikult põllumajandusliku tooraine tootmiskoha lähedal, mis vähendaks transpordi põhjustatud energiakadu;
Stresses that the principle of sustainability must be enforced when using biomass; considers therefore that its use as close as possible to the place of production of the agricultural raw materials must be encouraged as this would reduce energy loss caused by transport;
24. rõhutab, et ELi põllumajandus kohaneb ja peab ka edaspidi kohanema praegu toimuva kliimamuutuse tagajärgedega ning valmistuma mõjuks, mida kliimamuutus avaldab mitmetele ELi piirkondadele;
Emphasises that EU agriculture must now adapt to the effects of the climate change currently taking place and prepare for its negative net impact on many regions of the Union;
– ühelt poolt keskmise temperatuuri tõusuga;
– overall global warming;
– teiselt poolt ilmastikutingimuste suurema kõikumisega, mis ilmneb äärmuslike ilmastikunähtuste sageduse suurenemises;
– more marked variations in climate conditions resulting in an increase in extreme weather events;
– veeressursside optimaalne haldamine (tõhusamad niisutussüsteemid, taaskasutatava vee tarvitamine, vee säästev kasutamine maaharimisel, veereservuaarid mäenõlvadel jne), kasutajate kaasamine vastutusse;
– optimising water resource management (more efficient irrigation systems, use of recycled water, economical use of water on the land, hillside reservoirs, etc.), making users responsible;
– taimesortide valimine, eelkõige nende äärmuslikele tingimustele vastupidavuse alusel, ja külvikorrad olenevalt nt põuast, haigustest jne;
– choosing crop varieties, particularly those selected for their ability to resist extreme weather events, and practising crop rotation according to considerations such as drought and disease;
– mulla kaitse (tagades orgaanilise aine sisalduse) vee ja tuule põhjustatud erosiooni eest;
– protecting the soil from water and wind erosion by ensuring organic matter content;
– vee kinnipidamiseks, äravoolu piiramiseks, tuule tõkestamiseks ja põllukultuuride abilistele (tolmeldavad putukad) varjuks põllumajandusmaa piiridele alleede, hekkide või puistute istutamine;
– planting rows of trees, hedges or wooded areas on the edges of farmland to retain water, limit runoff, act as windbreaks and provide shelter for crop auxiliaries such as pollinating insects;
– karjamaade säilitamine ja karjamaid kasutava loomakasvatuse soodustamine;
– preserving pastureland and promoting animal production on pastureland;
– haiguste seire- ja kontrollimeetmed; selles kontekstis tundub olevat vajalik arendada välja nii riiklikud kui ka Euroopa tasandi meetmed haiguspuhangute ja korduvate haiguspuhangute seireks;
– monitoring and controlling disease; in this context, there is a need to develop national and European instruments to monitor outbreaks and repeat outbreaks;
– putukate seire- ja kontrollimeetmed; selles kontekstis tuleb arendada välja pealetungi potentsiaali seire ja vajalikud sanitaarnõuetele vastavuse meetmed (tugevdatud kontroll piiridel ja tundlikes kohtades, nagu puukoolid ja lennujaamad, bioohutuse alased meetmed);
– undertaking monitoring and control of insects; in this context, monitoring of invasiveness potential and cross compliance measures concerning plant health (increased controls at borders and sensitive locations such as tree nurseries and airports, biosecurity measures) must be developed;
– kahjustatud alade tervendamine;
– restoring damaged areas;
– kliimamuutusega kohanevate metsade säilitamine ja metsade majandamine tulekahjuohu piiramiseks;
– maintaining forests which can adapt to climate change and managing forests in such a way as to limit the risk of fire;
Mõju Euroopa põllumajandusmudelile
Implications for the European agricultural model
– tootmisvõimsuste taastamine ning niisuguste looduslike ökosüsteemide, põllukultuuride ja muu vara kaitse, mida mõjutavad põud, kõrbestumine või üleujutused;
– restoring the production and protection capacities of natural ecosystems, agricultural crops and other assets that are affected by drought and desertification or flooding;
– veevarude, mullaressursside ja taimkatte kasutamise meetodite parandamine, kuna need on aastate jooksul piiratuks osutunud;
– improving practices with regard to the use of water resources, soil and vegetation which have proved to be unsustainable over time;
– meetmed taimesortide ja loomatõugude kindlakstegemiseks, aretuseks ja levitamiseks kuivaladel või aladel, mida ohustab kõrbestumine;
– identifying, improving and promoting plant species and animal breeds in areas affected by drought and/or at risk of aridity;
– ennetavate meetmete parandamine;
– improving preventive measures;
38. peab oluliseks edendada meetodeid ulatuslikuks kohalikele vajadustele vastavaks arengu kavandamiseks maapiirkondades optimaalse maakasutuse põhimõtte rakendamise abil, et õnnestuks kohaneda muutuvate ilmastikutingimustega (pikemad põuaperioodid, maalihked, üleujutused jne) ja turuga, kus pakutakse kohalikke tooteid või teenuseid;
Stresses the importance of promoting integrated development planning practices in rural areas in line with local needs, by introducing principles based on optimising land use in order to adapt to changing environmental conditions (prolonged drought, landslides, floods, etc.) and to the market for products and services that can be supplied at local level;
44. on seisukohal, et Euroopa Liit peab kliimamuutuse vastu võitlemisel olema ka tulevikus heaks eeskujuks ning et kliimamuutust ei või praeguste majanduslike raskuste tõttu pidada teisejärguliseks;
Takes the view that the European Union should maintain its leading position in the battle against climate change, and that it should not slip to number two as a result of the current economic difficulties;
Kliimamuutus on vaieldamatu tõsiasi.
Climate change is an irrefutable fact.
Keskmine temperatuur maailmas on ühe sajandiga tõusnud peaaegu 0,8°C võrra ning enamik teadlastest on seisukohal, et aegade jooksul atmosfääri kogunenud kasvuhoonegaaside tõttu võib soojenemine 21. sajandi lõpuks veelgi hoogustuda.
Global average temperatures have risen by nearly 0.8°C in a century, and most scientists expect global warming to speed up further by the end of the 21st century as a result of the historical build-up of greenhouse gases (GHGs) in the atmosphere.
Valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) hinnangute kohaselt tõuseb temperatuur 1,1°C (parim võimalik stsenaarium) kuni 6,4°C. See toob ökosüsteemidele kaasa mitmesugused kahjulikud tagajärjed, mille ulatust on käesoleval hetkel raske hinnata.
The IPCC estimates that temperatures will increase by between 1.1°C (best-case scenario) and 6.4°C, with numerous adverse effects on ecosystems, on a scale difficult to imagine at present.
Põllumajandusele avaldab see otsest mõju, sest põllumajandus haldab inimkonna eluks vajalikke maaressursse.
Agriculture is directly affected, since it manages the land resources necessary to human survival.
Põllumajandus on osaliselt kasvuhoonegaaside päritoluallikas ja samal ajal väga tundlik kliimamuutuse tagajärgede suhtes.
It is responsible for a percentage of GHG emissions while also being very vulnerable to the effects of climate change.
9 % ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest pärineb põllumajandusest ning ülemaailmsel kliimasoojenemisel on juba tajutavad tagajärjed, eelkõige sagedasem põud lõunapoolsetes riikides ja meretaseme tõus põhjapoolsetes riikides.
Agriculture accounts for 9% of the EU’s GHG emissions, and the effects of global warming are already being felt, most notably increased drought in southern countries and the rising sea level in northern countries.
Kuid põllumajandus võib kaasa aidata ka kõnealuste probleemide lahendamisele.
However, agriculture can also contribute to solving these problems.
Põllumajandusel on oluline potentsiaal kliimasoojenemise leevendamises aktiivselt osaleda ja anda oma positiivne panus tugeva ühise põllumajanduspoliitika raames, mis teenib säästva arengu huve ja on majanduslikult elujõuline.
It has considerable potential to play an active, positive role in global warming mitigation efforts as part of a strong common agricultural policy geared to sustainable and economically viable development.
Põllumajandussektor suudab ühtlasi toimuvate muutustega kohaneda, toetudes põllumajandustootjate oskusteadmistele, kutseõppele, põllumajandusalasele nõustamistegevusele ning innovatsiooni ja teadusuuringute arendamisele.
It is also capable of adapting to the effects of the changes taking place, with the help of farmers’ know-how, vocational training, the farm advisory system and research and innovation developments.
Põllumajanduse vastutus kliimamuutuses
Agriculture ’ s responsibility for climate change