natgillin/translations-raw huggingface dataset:
45. toonitab, et Euroopa 2020. aasta strateegia edu sõltub kogu ELi pühendumusest, liikmesriikide, parlamentide, kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ning sotsiaalpartnerite isevastutusest; tuletab meelde, kui olulised on tugev ja nõuetekohaselt toimiv sotsiaalne dialoog ning kollektiivlepingud Euroopa 2020. aasta strateegia raames, samuti ehtsa Euroopa sotsiaalse dialoogi edendamine makromajanduspoliitika ja -meetmete teemal; märgib, et neid meetmeid tuleks järgida, et saavutada tulevikuplaanide üle laiaulatuslik konsensus;
Emphasises that the success of the Europe 2020 strategy depends on the commitment of the EU as a whole, on ownership by Member States, national parliaments, local and regional authorities and social partners; recalls the importance of a strong and properly functioning social dialogue and collective agreements within the framework of the Europe 2020 strategy, as well as the promotion of a genuine European social dialogue on macroeconomic policies and measures; notes that these measures should be pursued in order to achieve broad consensus on the way forward;
47. nõuab tungivalt, et liikmesriikide parlamendid ja valitsused toimiksid siseriikliku otsustamise protsessis ELi suhtes vastutustundlikul viisil ja kaasaksid ELi mõõtme oma riiklikesse aruteludesse;
Urges the national parliaments and governments of the Member States, when engaging in national decision-making, to act in a responsible manner vis-à-vis the EU and to include the EU dimension in their national discussions;
51. märgib, et kindlad hoolekandesüsteemid on halbadel aegadel tähtsaks majanduslikuks stabilisaatoriks; rõhutab seepärast, et riiklikud vahendid on vaja ühendada ning samas on olemas ka veenev põhjus tagada avaliku sektori teenused ja säilitada sotsiaalse kaitse tase; nõuab, et võetaks vastu meetmed, mille eesmärk on vähendada sissetulekute ebavõrdsust, võideldes eeskätt noorte tööpuuduse vastu;
Notes that solid welfare systems are important economic stabilisers in bad times; stresses, therefore, that while there is a need to consolidate public finances, there is also a convincing case for safeguarding public-sector services and maintaining existing levels of social protection accordingly; calls for the adoption of measures to reduce income inequalities, in particular, by tackling youth unemployment;
54. märgib, et ELi praeguse sisemise tasakaalustamatuse ületamiseks ei piisa ühetaolisest lähenemisest ning et tulemuste saavutamiseks tuleb majanduspoliitika kooskõlastamisel võtta nõuetekohaselt arvesse ELi riikide erinevaid majanduslikke lähtepunkte ning erijooni; rõhutab majanduspoliitika kooskõlastamise ja usaldusväärse finantspoliitika eduka taastamise vajadust;
Recognises that, to overcome the current imbalances inside the EU, a ‘ one-size-fits-all ’ approach will not be enough and that, in order to be effective, economic policy coordination will need to take proper account of the starting-points of the different EU national economies and their specific characteristics; stresses the need for economic coordination and progress in restoring sound finances;
– järjepidevate otsuste vastuvõtmine järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames ja ELi eelarve, milles keskendutakse ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamist toetavale poliitikale;
– the adoption of consistent conclusions in the context of the next multiannual financial framework and an EU budget focusing on policies that contribute to the achievement of the Europe 2020 strategy objectives;
– ELi rahaliste vahendite jagamine nende majandusliku, ühiskondliku ja keskkonna-alase asjakohasuse ja tulemuslikkuse alusel; liikmesriikide poolt kasutamata rahalised vahendid võiks eraldada ELi tasandil säästvateks avaliku sektori investeeringuteks majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive edendamise ühistesse projektidesse või programmidesse, näiteks investeeringud taristutesse, haridusse ja koolitusse, innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevusse;
– the attribution of EU funds on the basis of their economic, social and environmental relevance and effectiveness; funds not taken up by Members States could be reallocated to sustainable public investment at EU level for joint projects or programmes promoting growth, competitiveness and employment, such as investment in infrastructure, education and training innovation, research and development;
– tehnilise abi andmine rahaliste vahendite paremaks kasutamiseks ja investeerimisprojektide tulemuslikuks elluviimiseks;
– the provision of technical assistance geared to improving take-up of the funds and effective delivery of investment projects;
– Euroopa Investeerimispangale (EIP) silmapaistvama osa andmine struktuurifondide toetava ja võimendava osa suurendamisel;
– a more prominent role for the European Investment Bank (EIB) in enhancing the catalytic role and leverage function of structural funds;
– uuenduslike rahastamisvahendite edasiarendamine ja optimaalne kasutamine, hõlmates eriti EIPd ja Euroopa Investeerimisfondi, samuti Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka (s.t toetuste ja laenude, riskikapitalivahendite, uute riskijagamisvormide ja tagatiste kombineerimine);
– the further development and optimum use of innovative financing instruments, involving notably the EIB and the European Investment Fund (EIF), as well as the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) (e.g. blending grants and loans, venture capital instruments, new forms of risk-sharing and guarantees);
– eraviisiliste säästude suunamine pikaajalisteks investeeringuteks sobivate stiimulite ja mehhanismide abil;
– moves to drive private savings towards long-term investment through appropriate incentives and mechanisms;
– innovatiivse pikaajalise investeerimise arendamine, mis hõlmab nii avalikke kui eravahendeid;
– development of innovative long-term investment financing involving both public and private funds;
– projektivõlakirjade sisseseadmine eesmärgiga võtta kasutusele erakapital Euroopa Liidu taristutega seotud probleemide lahendamiseks;
– the introduction of project bonds in order to tap private capital to meet the needs of Europe’s infrastructural challenges;
– meetmed, mille eesmärk on tagada pikaajaliste investeeringutega seotud oluliselt ulatuslikuma riskikapitali kättesaadavus;
– action to ensure the availability of significantly larger amounts of venture capital linked to long-term investment;
– meetmed rahastamisele lihtsama juurdepääsu tagamiseks ning bürokraatia vähendamiseks (eeskätt VKEde jaoks), järgides seejuures rangeid läbipaistvusnorme;
– action to ensure easier access to funding and less red tape, especially for the small and medium-sized enterprises (SMEs), while upholding strict transparency standards;
Energia- ja transpordipoliitika ning siseturg
Energy and transport policies and the internal market
63. peab ühtse turu akti keskseks poliitiliseks algatuseks, mis tugevdab Euroopa 2020. aasta eesmärke ja juhtalgatusi ja mille eesmärgiks on täielikult kasutada siseturu kasvupotentsiaali ning viia Monti raporti vaimus lõpule ühtse turu loomine; toonitab, et kriisis on selgeks saanud, kui oluline on tugevdada ELi tööstusbaasi ja innovatsioonivõimalusi, lihtsustades turulepääsu ja liikuvust ning võideldes sotsiaalse ja territoriaalse killustatuse vastu kogu ELis;
Considers the Single Market Act to be a key political initiative that underpins the foundations of the Europe 2020 goals and the flagship initiatives aimed at fully exploiting the internal market’s growth potential and completing the single market, in the spirit of the Monti report; underlines that the crisis has clearly shown the importance of strengthening the EU’s industrial base and innovation potential by facilitating market access and mobility and combating social and territorial fragmentation throughout the EU;
Liikuvus ja ränne
Mobility and m igration
VKEd, innovatsioon ning teadus- ja arendustegevus
SMEs , i nnovation and R&D
71. toonitab, et ELi uue põlvkonna rahastamisprogrammid peavad nii siseturul kui ka ülemaailmselt korrapäraselt toetama innovaatilisi ja töökohti loovaid VKEsid; rõhutab vajadust hõlbustada uue tehnoloogia abil ettevõtete kiiret loomist, parandada nende rahastamist, vähendada halduskulusid ja soodustada ettevõtete rahvusvahelistumist; peab väga soovitavaks tunnustada rahvapankadest ja piirkondlikest pankadest koosneva süsteemi keskset rolli, mis tagab abistrateegia optimeerimise ja VKEde valdkonna reaalse toetamise;
Stresses that the next generation of EU funding programmes must systematically support innovative and job-creating SMEs, both within the internal market and globally; highlights the need to facilitate the swift creation of undertakings using new technologies, improve their funding, reduce administrative burdens and promote their internationalisation; takes the view that it would be highly desirable to recognise the key role played by the system of industrial cooperative and retail banks, which ensure the optimisation of the strategy to assist and provide real support to the SME sector;
– uute töökohtade loomist valdkondades, mis põhinevad innovatsioonil, teadus- ja arendustegevusel, näiteks energeetika- ja keskkonnasektoris, tagades sooliselt tasakaalustatud lähenemise;
– new jobs to be created in sectors based on innovation, research and development, such as the energy and environmental sectors, in a manner which ensures a gender-balanced approach;
– meetmeid, et parandada liikmesriikidele Euroopa Sotsiaalfondi raames võimaldatava ELi otsese töökohtade loomise toe tulemuslikkust;
– measures to improve the effectiveness of existing EU support for direct job creation available to Member States under the European Social Fund;
– meetmeid, mille eesmärk on hõlbustada naiste (eelkõige taskukohaste lastehoiuteenuste mahu pideva suurendamise abil), eakamate töötajate (mõjutamata nende pensioni- ja sotsiaalõigusi) ning seaduslike sisserändajate osalemist tööturul ning vähendada tööpuudust, eriti noorte seas;
– actions making it easier to participate in the labour market for women (in particular by means of a consistent increase in affordable childcare services), older workers (without affecting their retirement and social rights) and regular immigrants, and to reduce unemployment, especially among young people;
– meetmeid hariduse ja kutsealase koolituse ajakohastamiseks ja elukestva õppe ning ettevõtluse tulemuslikuks propageerimiseks, pidades silmas töötajate tööalase konkurentsivõime tugevdamist ja konkurentsivõimelise inimkapitali arendamist;
– measures to upgrade the quality of education and vocational training, and the effective promotion of lifelong learning and entrepreneurship, with a view to strengthening the employability of workers and developing a competitive human capital;
– töövõimaluste ja sotsiaalse kaasatuse programmide koostamist kõige tundlikumate rühmade jaoks, nagu romad ja puuetega inimesed;
– the development of employment opportunities and social inclusion programmes for the most vulnerable groups, such as the Roma and people with disabilities;
– kestlikke, kvaliteetseid töökohti, mis annavad inimväärilist sissetulekut põllumajanduses ja maapiirkondades;
– sustainable, high-quality jobs providing a decent income in agriculture and rural areas;
– meetmeid mitteametliku töötamise vastu;
– action to tackle undeclared work;
80. märgib, et praeguse kriisi tagajärjel võib Euroopa Liidu tööjõuturg jääda pikaks ajaks killustunuks, ühest küljest kõrgekvaliteedilise tööjõu koondumise tõttu tasakaalustatud jooksevkontoga liikmesriikidesse ja teisest küljest kõrgete töötuse määrade ja konkurentsivõimelise tööjõu puuduse tõttu neis liikmesriikides, mida kriis on kõige rängemini tabanud ja kus on kõige suuremad võlad;
Notes that, as a result of the current crisis, the EU labour market could remain fragmented in the long term with, on the one hand, a concentration of high-quality labour in Member States with balanced current accounts and, on the other hand, high unemployment rates and shortages of competitive labour in those Member States which have been hit the hardest by the crisis and which are also the most heavily indebted;
83. teeb ettepaneku luua erasektori täielikul osalusel Euroopa Liidu praktikaprogramm, mis oleks analoogne Erasmuse programmiga; on seisukohal, et selline programm peaks hõlmama ülikoolide, rakenduskõrgkoolide, erialase koolituse institutsioonide, tööstuse, finantsturgude, VKEde ja suurettevõtete klastreid ning andma kodanikele, sealhulgas haavatavatele rühmadele, juurdepääsu koolitusele, eelkõige teadmistepõhises majanduses edasiantavate oskuste osas, et edendada elukestvat õpet;
Proposes the establishment of an EU internship programme analogous to the Erasmus programme, with the full involvement of the private sector; takes the view that such a programme should involve clusters of universities, universities of applied sciences, professional training institutions, industry, financial markets, SMEs and large companies, and that it should give citizens, including vulnerable groups, access to training, particularly in transferable skills in the knowledge-based economy, so as to foster lifelong learning;
86. on arvamusel, et julgustamaks liikmesriike haridusvaldkonda rohkem investeerima, tuleks liikmesriikide keskpika perioodi eelarve-eesmärkide hindamisel pöörata erilist tähelepanu riiklikele kulutustele hariduse, teadustöö ja erialaõppe valdkonnas;
Considers that, in order to encourage Member States to invest more in the educational field, special consideration should be given to public spending on education, research and vocational training in the context of assessing Member States’ medium-term budgetary objectives;
89. rõhutab, et Euroopa Liit on jõudnud teelahkmele: liikmesriigid peavad otsustama ühendada jõud integratsiooni süvendamiseks või EL võib hajuda otsustustasandil valitseva seisaku ja majandustasandi lahkhelide tõttu;
Emphasises that the European Union is at a crossroads: either the Member States decide to join forces in deepening integration or, owing to stagnation at the decision-making level and divergences at the economic level, the EU could drift apart;
93. rõhutab, et vaja on tugevamat Euroopa Komisjoni, kellel on suurem vastutus Euroopa parlamendi ees ja tähtis roll kodanike seisukohtade peamise vahendajana, eelkõige avalike piiriüleste arutelude foorumina, võttes arvesse riiklike otsuste laiemat mõju näiteks majanduse juhtimise ja sotsiaalhalduse valdkonnas;
Underlines the need for a stronger European Commission, made more accountable to Parliament and playing a major role as the main voice of the citizens, especially when it comes to providing a forum for public cross-border debates, taking into account the spill-over effect of national decisions in fields such as economic and social governance;
96. on arvamusel, et üheaegselt finantsstabiilsuse tagamisele suunatud järelevalvega on vaja ka võimalike mullide ja kapitali optimaalse paigutuse järelevalve- ja ennetusmehhanismi, arvestades makromajanduslikke probleeme ja eesmärke, samuti on vaja investeerida reaalmajandusse; on ühtlasi seisukohal, et seejuures tuleks abivahendina kasutada ka maksupoliitikat;
Believes that, alongside surveillance aimed at ensuring financial stability, there is a need for mechanisms for the surveillance and prevention of potential bubbles, and for optimum allocation of capital in the light of the macroeconomic challenges and objectives, and also a need for investment in the real economy; considers, in addition, that taxation policy needs to be used as a tool for this purpose;
108. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ülemkogu eesistujale, eurorühma esimehele, Euroopa Keskpangale, Euroopa Investeerimispangale, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning sotsiaalpartneritele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the President of the European Council, the President of the Eurogroup, the European Central Bank, the European Investment Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions, the governments and parliaments of the Member States and the social partners.
Volitus ja volituse pikendamine
Mandate and prolongation of mandate
Euroopa Parlament moodustas oma 7. oktoobri 2009. aasta otsusega finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni.
By decision of 7 October 2009, the European Parliament set up a Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis (CRIS) :
20. oktoobril 2010 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta, mille aluseks on erikomisjoni poolt 29. septembril 2010 vastu võetud vahearuanne.
On 20 October 2010 the European Parliament adopted its resolution on the Financial, Economic and Social Crisis: Recommendations concerning the measures and initiatives to be taken based on the mid-term report of the CRIS Committee adopted in Committee on 29 September 2010.
Kuid erikomisjoni ametiaja lõpetamine finants-, majandus- ja sotsiaalvaldkonnas toimuva segaduse ajal võinuks jätta mulje, et Euroopa Parlamendi arvates on kriis lahendatud, samas kui finantsturud ei ole kaugeltki stabiilsed ning kodanikud ja ettevõtted näevad endiselt vaeva üha suuremate majandus- ja sotsiaalohtudega.
But bringing to an end the term of office of the special committee in the middle of the financial, economic and social turmoil would have given the impression that the European Parliament considers the crisis as resolved, while financial markets were far from being stabilised and citizens and enterprises still struggling with increasing economic and social threats.
2007.–2009. aasta finants-, majandus- ja sotsiaalkriis seadis põhjalikult küsimärgi alla majandus- ja rahaliidu praeguse juhtimissüsteemi.
The financial, economic and social crisis of the years 2007-2009 was fundamentally challenging the current governance system of the Economic and Monetary Union.
Euroopa Liit oli tunnistajaks liidu loomisest alates tõsiseimale majandus- ja sotsiaalkriisile Euroopas, mis ohustas enneolematult ja karmilt euro stabiilsust ning põhjustas raskeid tagajärgi ELi majanduslikule ja sotsiaalsele stabiilsusele ja ühtekuuluvusele.
The EU was witnessing the most serious economic and social crisis in the EU since it was established and an unprecedented and harsh threat to the stability of the euro with severe consequences for the economic and social stability and the cohesion in the EU.
Halvimal juhul näis, et kaalukausil on majandus- ja rahaliidu, siseturu ning Euroopa Liidu sotsiaalsete aluste olemasolu.
At worst, nothing less than the existence of Economic and Monetary Union, the internal market, and the social basis of the European Union appeared to be at stake.
Need järeldused ja probleemid esitati vahearuandes.
These findings and challenges were identified in the interim report.
Erikomisjoni seni tehtud töö on võimaldanud mõista kriisi sügavuti ja terviklikult, teha sellest järeldusi ja esitada olulisi soovitusi.
The work undertaken in the CRIS committee so far had allowed us to acquire a profound and holistic understanding of the crisis, to draw conclusions and to make important recommendations.
Avaliku sektori investeeringud ja fiskaalpoliitika aspektid on olnud erikomisjoni tähelepanu keskpunktis ning nendega seotud järeldustega peaks – vähemalt ELi eelarve osas – edasi tegelema esildatud 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjon.
Public investments and fiscal policy aspects have been one of our key priorities and findings on this matter needed to be taken further - as far as the EU budget is concerned - by the suggested Special Committee on the Policy Challenges and Budgetary Resources for a Sustainable EU (SURE) after 2013.
Eeltoodut arvestades oli finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni ametiaja pikendamine vajalik selleks, et:
In view of the above, the extension of the term of office of the CRIS Special Committee was required to:
– töötada välja ELi kestliku kasvumudeli soovitused, mis täiendaksid Euroopa Parlamendi poolt juba vastu võetud erikomisjoni soovitusi.
- Develop recommendations for a sustainable EU growth model, which complement the CRIS recommendations already adopted by the European Parliament.
Neid täiendavaid soovitusi peaks seejärel võtma arvesse 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjon;
These additional recommendations should then be taken into account by the above mentioned Special Committee on the Policy Challenges and Budgetary Resources for a Sustainable EU after 2013;
– luua mehhanismid ja töötada välja koordineeritud poliitika, väljumaks liikmesriikide riigivõlakriisist ning hoidmaks ära selle kordumist, tegeledes algpõhjustega ning edendades samaaegselt tugevat ja kestlikku kasvu ja tööhõivet.
- Establish mechanisms and develop coordinated policies to exit the public debt crisis in the Member States and prevent its repetition by addressing its underlying causes, while fostering strong and sustainable growth and employment.
Lisaks tuleb teha rohkem tööd, et töötada välja elujõuline ELi kriisiohjamise mehhanism ning määrata kindlaks edaspidise poliitika strateegia, mis hõlmab Euroopa majandusjuhtimise reformi, ELi 2020. aasta strateegiat, fiskaalpoliitikat ja mõjusid eelarvele, finantsvaldkonna reguleerimist ja kontrolli ning ülemaailmse juhtimise reformi ja ELi globaalset esindatust, ja on sellega seotud;
Furthermore, more work is necessary to develop a viable EU crisis management mechanism and to define a political strategy for the future, which includes and is linked to the reform of European economic governance, the EU 2020 Strategy, the fiscal policy and budgetary implications, financial regulation and supervision as well as the reform of global governance and representation of the EU on a global scale;
– arendada tihedat koostööd liikmesriikide parlamentidega, kellega tuleb 2010. aasta septembris vastuvõetud raporti alusel konsulteerida.
- Develop a close cooperation with the National Parliaments, which needed to be consulted on the basis of the report adopted in September 2010;
Seepärast otsustas Euroopa Parlament 16. juunil 2010 pikendada erikomisjoni volitusi 2011. aasta juuli lõpuni.
Therefore, the European Parliament decided on 16 June 2010 to prolong the mandate of the CRIS Committee until the end of July 2011;
Teise volituse meetod ja töökava
Method and work programme of the second mandate
Vahearuande soovitused, mida loetakse acquis’ks ja mida uuesti ei arutata:
Recommendations of mid-term report to be considered as acquis and not to be reopened:
Kohe pärast erikomisjoni vahearuande vastuvõtmist täiskogu istungil otsustasid erikomisjoni koordinaatorid pidada vahearuandes esitatud soovitusi ühiseks kokkuleppeks ja acquis’ks, mida ei peaks uuesti arutama.
Promptly after the adoption of the mid-term report of CRIS Committee in plenary, the CRIS Coordinators decided to consider the recommendations of the mid-term report as the common agreement and an acquis which should not be re-opened.
Erikomisjoni koordinaatorid otsustasid teisel ametiajal keskenduda kuuele peamisele teemale ning arvamustevahetusele liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Komisjoniga.
The CRIS Coordinators decided to concentrate, during the second term, on six key topics and on exchanges of views with the National Parliaments and the European Commission.
Euroopa Komisjoniga peetavas arvamuste vahetuses keskendutakse kuuele peamisele teemale:
Focus on six key topics in exchange of views with the European Commission:
Kuut järgmist peateemat arutati kriisikomisjonis arvamuste vahetuse vormis, toetudes Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna ja Euroopa Komisjoni ettevalmistatud teabedokumentidele:
The six following key topics were discussed in the CRIS Committee in the format of exchanges of views, based on briefing papers prepared both by the EP Policy Department and the European Commission: