natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus kasutatakse vabatahtlikku ja detsentraliseeritud lähenemisviisi, mille puhul ühendus annab ühise võrdlusraamistiku, samal ajal kui üksikasjalikud otsused jäetakse riikliku ja valdkondliku tasandi pädevate asutuste teha.
The EQF adopts a voluntary and decentralised approach where the Community provides a common reference framework, while detailed decisions are left to competent bodies at national and sectoral level.
Selle tulemusena võivad liikmesriigid siduda oma kvalifikatsioonitasemed Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemetega, nii et iga nende riikliku raamistiku või süsteemi konkreetse tasandi kvalifikatsiooni puhul on võimalik määrata Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tase.
Consequently, Member States may relate their qualification levels to the EQF levels, so that any qualification falling within a particular level in their national system can be given an EQF level rating.
Seega loob Euroopa kvalifikatsiooniraamistik kvalifikatsioonide kirjeldamiseks ja mõistmiseks ühise aluse ning panustab ühtlasi töötajate ja õppijate tööhõive ja liikuvuse suurendamisse.
Therefore, the EQF is designed to provide a common language to describe and understand qualifications, and thus contribute to increasing the employability and mobility of workers and learners.
Lõpuks on Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku väljaarendamine saanud laialdase toetuse osaliseks üleeuroopalise konsultatsiooniprotsessi kaudu, mis hõlmab Euroopa tööturu osapooli, valdkondade ja tootmisharude organisatsioone, haridusasutusi ja -ühendusi ning valitsusväliseid organisatsioone.
Finally, the development of the EQF has been given broad support through a Europe-wide consultation process, involving the European social partners, sector and branch organisations, educational institutions and associations, as well as NGOs.
Raamistiku koostamisel osalesid ka mitmed rahvusvahelised eksperdid, kes omasid kogemusi kvalifikatsioonide ja kvalifikatsiooniraamistike valdkonnas.
A range of international experts with experiences in the field of qualifications and qualifications frameworks contributed also to its formulation.
Kuigi Euroopa kvalifikatsiooniraamistik peaks olema vahend, mis eelkõige püüdleb eesmärkide ja ülesannete poole, mida otsus 85/386/EMÜ ei suutnud täita, on Euroopa tasandil ka teisi läbipaistvust edendavaid ja kvalifikatsioonide ülekantavust parandavaid vahendeid ning meetmeid.
Although the EQF should be the instrument which most closely pursues the aims and functions that Decision 85/386/EEC could not fulfil, there are several other instruments and measures at European level which increase transparency and facilitate the transfer of qualifications.
Nende hulka kuuluvad Europass, Euroopa kõrghariduse ainepunktide ülekandesüsteem (ECTS), nõukogu 2004. aasta järeldused mitteametliku ja koolivälise õppe määratlemise ja valideerimise kohta ning portaal Ploteus.
These include Europass, the European Credit Transfer System for higher education (ECTS), the 2004 Council Conclusions on the identification and validation of non-formal and informal learning and the Ploteus portal.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta otsusega 2241/2004/EÜ kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) kehtestati üleeuroopalised dokumendid, mida kodanikud saavad kasutada oma kvalifikatsioonide ja kutseoskuste kirjeldamiseks.
Decision 2241/2004/EC of the European Parliament and of the Council of 15 December 2004 on a single Community framework for the transparency of qualifications and competences (Europass) introduces a set of European instruments to be used by individuals to describe their qualifications and competences.
Europass on kavandatud tööalase ja õppe-eesmärkidel toimuva liikuvuse soodustamiseks.
Europass is designed to promote occupational mobility and mobility for learning purposes.
Praegune Euroopa kõrghariduse ainepunktide ülekandesüsteem (ECTS) on mänginud olulist rolli õppijate liikuvuse ja rahvusvaheliste õppekavade väljatöötamise edendamisel.
The existing European Credit Transfer System for higher education (ECTS) has played an important role in facilitating student mobility and international curriculum development.
Lisaks on loodava Euroopa kutsehariduse ainepunktide ülekandesüsteemi (ECVET) eesmärgiks toetada õpitulemuste ülekandmist, kogumist ja tunnustamist ning parandada sellega kodanike riikidevahelist liikuvust.
Moreover, the emerging European Credit Transfer System for Vocational Education and Training (ECVET) is intended to facilitate the transfer, accumulation and recognition of learning outcomes and thus to improve citizens' transnational mobility.
Nõukogu võttis 2004. aasta mais vastu Euroopa ühised põhimõtted mitteametliku ja koolivälise õppe määratlemise ja valideerimise kohta.
A set of common European principles for the identification and validation of non-formal and informal learning were agreed by the Council in May 2004.
Need põhimõtted on aluseks koostöö tugevdamisele eesmärgiga edendada mitteametliku ja koolivälise õppe valideerimist ning julgustavad komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli võtma süstemaatilisemalt kasutusele valideerimismeetodeid ja -süsteeme.
These principles provide a basis for strengthening cooperation with a view to promoting the validation of non-formal and informal learning and encourage the Commission, the Member States and social partners to introduce more systematically methods and systems for validation.
Komisjon haldab kõiki Euroopa riike hõlmavate õppevõimaluste portaali Ploteus, mis aitab suurendada kvalifikatsioonide läbipaistvust, pakkudes teavet hariduse, koolitus- ja õppimisvõimaluste kohta kogu Euroopas.
The Ploteus portal on learning opportunities throughout the European countries is a service of the Commission which contributes to a better transparency of qualifications by providing information about education, training and learning opportunities available throughout Europe.
Reguleeritud kutsealade valdkonnas tagatakse kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine direktiiviga 2005/36/EÜ, mis võeti vastu 7. septembril 2005.
The mutual recognition of qualifications in the area of regulated professions is ensured by Directive 2005/36/EC of 7 September 2005.
Selle direktiiviga on ette nähtud ühtlustatud koolitusnõuetega elukutsete (arstid, meditsiiniõed, ämmaemandad, hambaarstid, loomaarstid, farmatseudid, arhitektid) kvalifikatsioonide automaatne tunnustamine.
This Directive provides for a system of automatic recognition of qualifications for professions with harmonised training requirements – doctors, nurses, midwives, dentists, veterinarians, pharmacists, architects.
Arvestades komisjoni eespool väljatoodud probleeme seoses otsuse 85/368/EMÜ ebatõhususega kutsekvalifikatsioonide võrreldavuse saavutamisel töötajate puhul, kes otsivad tööd teises liikmesriigis, ning samuti otsuse puudulikku paindlikkust pidevalt ja kiiresti muutuvate kvalifikatsioonidega kohanemisel, nõustub raportöör komisjoni ettepanekuga tunnistada otsus 85/368/EMÜ tarbetu õigusaktina kehtetuks.
In the light of the above concerns expressed by the Commission with regard to the ineffective­ness of Decision 85/368/EEC in achieving the comparability of vocational qualifications for the benefit of workers seeking access to employment in another Member State, as well as to its lack of flexibility to adapt to the constant and rapid evolution of qualifications, your rapporteur agrees with the Commission proposal to repeal Decision 85/368/EEC as redundant.
Raportöör on seisukohal, et nimetatud otsuse eesmärgid saavutatakse muude läbipaistvust ja liikuvust suurendavate vahenditega, täpsemalt Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga, mis pakub ühtse raamistiku koostööks hariduse ja kutseõppe valdkonnas ning mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2008. aasta veebruaris vastuvõetud soovituse alusel.
In effect, your rapporteur considers that the aims of the said Decision are met by other transparency and mobility instruments, more particularly, by the European Qualifications Framework (EQF) which provides an overall framework for co-operation in the fields of education and vocational training and which was established by a Recommendation of the European Parliament and of the Council adopted in February 2008.
Samuti nõustub raportöör komisjoniga vajaduse osas tunnistada otsus 85/368/EMÜ pärast Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku vastuvõtmist kehtetuks, et vältida segase olukorra teket, mida põhjustaks kahe samade eesmärkidega, ent erineval metoodikal põhineva ja kvalifikatsioone vastandlikust seisukohast kirjeldava õigusakti – otsuse kui tarbetu õigusakti ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku – kehtimine.
He also agrees with the Commission on the need to repeal Decision 85/368/EEC following the adoption of the EQF, in view of avoiding a confusing situation that would emerge by leaving in force two instruments, the Decision as a redundant piece of legislation and the EQF, with similar aims but based on different methodologies and describing qualifications from opposite viewpoints.
Otsuse 85/368/EMÜ reguleerimisala, mis keskendub ainult kutseõppe kvalifikatsioonidele, ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku reguleerimisala erinevad selle poolest, et Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, mis on elukestva õppe edendamise vahend, kehtib kõigi erinevate kvalifikatsioonitüüpide puhul alates neist, mis omandatakse kohustusliku hariduse saamise järel, kuni nendeni, mis saadakse kõrgeima akadeemilise haridustaseme ning kutsehariduse ja väljaõppe puhul.
The scope of Decision 85/368/EEC, whose sole focus is on vocational training qualifications, and of the EQF differ in that the EQF, in being an instrument for the promotion of lifelong learning, applies to all types of qualifications from those achieved at the end of compulsory education to those awarded at the highest level of academic and professional or vocational education and training.
Lisaks viib Euroopa kvalifikatsiooniraamistik rõhuasetuse õppe formaalsel küljel põhinevalt lähenemisviisilt, näiteks õppe kestuselt ja õppeasutuse tüübilt, õpitulemustel põhinevale lähenemisviisile.
Moreover, the EQF shifts the focus away from the approach based on learning inputs, such as the length of a learning experience or the type of institution, to a learning outcomes-based approach.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku puhul määratletakse õpitulemusi teadmiste, oskuste ja pädevuste kombinatsioonina, kirjeldades, mida õppija teab, millest ta aru saab ja mida ta õppeprotsessi lõppemise järel on võimeline tegema.
In the EQF, learning outcomes are defined by a combination of knowledge, skills and competence and describe what a learner knows, understands and is able to do on completion of a learning process.
Liikumine õpitulemuste suunas loob ühise aluse, mis võimaldab kvalifikatsioone võrrelda vastavalt nende sisule ja olemusele, olenemata sellest, kus ja kuidas need kvalifikatsioonid omandati.
The shift to learning outcomes introduces a common language make it possible to compare qualifications according to their content and profile, regardless of where or how these qualifications were acquired.
Seega soodustatakse eeldatavasti ka väljaspool ametlikke haridus- ja koolitusasutusi toimuva ehk mitteametliku ja koolivälise õppe valideerimist.
It is thus expected to facilitate the validation of learning taking place outside formal education and training institutions, i.e. the non-formal and informal learning.
Vastavalt Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise soovitusele, mille kohaselt liikmesriigid seovad oma riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga aastaks 2010, töötab enamik riike praegu välja riiklikke kvalifikatsiooniraamistikke.
As the Recommendation establishing the EQF foresees that Member States relate their national qualifications frameworks to the EQF by 2010, most countries are now developing national qualifications frameworks.
Seoses sellega on Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku eesmärk siduda omavahel riikide kvalifikatsioonisüsteemid, toimides tõlgendusvahendina, mis muudab kvalifikatsioonid liikmesriikidele, tööandjatele ja üksikisikutele paremini arusaadavaks ja soodustab sel viisil kvalifikatsioonide võrdlemist, ülekandmist ja kasutamist eri riikide ja haridus- ning koolitussüsteemide vahel.
In this respect, the EQF is designed to link countries' qualifications systems, acting as a translation device to make qualifications more readable to Member States, employers and individuals and so facilitate the comparison, transfer and use of qualifications across different countries and different education and training systems.
Samuti on raamistiku eesmärk tugevdada koostööd ja vastastikust usaldust asjaomaste sidusrühmade vahel.
It is also designed to strengthen co-operation and mutual trust between the relevant stakeholders.
Seega usub raportöör, et haridust ja kutseõpet toetades loob Euroopa kvalifikatsiooniraamistik olulised eeldused kodanikele ja tööandjatele, kuna raamistikuga saab soodustada suuremat tööalast või õppimisega seotud liikuvust kogu Euroopas.
Your rapporteur believes therefore that, by supporting education and vocational training, the EQF presents significant advantages for citizens and employers in that it can encourage increased mobility for working or learning throughout Europe.
Sel moel hõlmab Euroopa kvalifikatsiooniraamistik suures osas otsuse 85/368/EMÜ eesmärke ja võib need paremini saavutada.
In this way, the EQF largely encompasses and can better achieve the objectives of Decision 85/368/EEC.
Eespool toodud põhjustel soovitab raportöör käesoleva komisjoni ettepaneku muudatusteta heaks kiita.
For the above mentioned reasons, your rapporteur recommends to approve the present Commission proposal without amendment.
Programmi PEACE hindamine ja tulevikustrateegiad
on the evaluation of the PEACE Programme and strategies for the future
– võttes arvesse nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta
– having regard to Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions for the Structural Funds
– võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2081/93, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2052/88 struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega
– having regard to Council Regulation (EEC) No 2081/93 of 20 July 1993 amending Regulation (EEC) No 2052/88 on the tasks of the Structural Funds and their effectiveness and on the coordination of their activities between themselves and with the operations of the European Investment Bank and the other existing financial instruments
– võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2082/93, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 4253/88, millega nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega
– having regard to Council Regulation (EEC) No 2082/93 of 20 July 1993 amending Regulation (EEC) No 4253/88 laying down provisions for implementing Regulation (EEC) No 2052/88 as regards coordination of the activities of the different Structural Funds between themselves and with the operations of the European Investment Bank and the other existing financial instruments
– võttes arvesse nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta määrust (EÜ) nr 214/2000, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile
– having regard to Council Regulation (EC) No 214/2000 of 24 January 2000 on Community financial contributions to the International Fund for Ireland
– võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2236/2002, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2003–2004)
– having regard to Council Regulation (EC) No 2236/2002 of 10 December 2002 concerning Community financial contributions to the International Fund for Ireland (2003-2004)
EÜT L 341, 17.12.2002, lk 6. ;
OJ L 341, 17.12.2002, p 6. ,
– võttes arvesse nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1105/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta
– having regard to Council Regulation (EC) No 1105/2003 of 26 May 2003 amending Regulation (EC) No 1260/1999 laying down general provisions on the Structural Funds
– võttes arvesse nõukogu 24. jaanuari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 173/2005, millega muudetakse seoses PEACE programmi kehtivuse pikendamisega ja uute kulukohustuse assigneeringute andmisega määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta
– having regard to Council Regulation (EC) No 173/2005 of 24 January 2005 amending Regulation (EC) No 1260/1999 laying down general provisions on the Structural Funds concerning the extension of the duration of the PEACE programme and the granting of new commitment appropriations
– võttes arvesse nõukogu 24. jaanuari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 177/2005, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2005–2006)
– having regard to Council Regulation (EC) No 177/2005 of 24 January 2005 concerning Community financial contributions to the International Fund for Ireland (2005-2006)
– võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1968/2006, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)
– having regard to Council Regulation (EC) No 1968/2006 of 21 December 2006 concerning Community financial contributions to the International Fund for Ireland (2007 to 2010)
– võttes arvesse komisjoni teatist „Eriprogramm rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal” ( KOM(1994)0607 );
– having regard to the Commission's Communication entitled A Special Support Programme for Peace and Reconciliation in Northern Ireland ( COM(1994)0607 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Aruanne Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 177/2005 artikli 5 alusel” ( KOM(2006)0563 );
– having regard to the Commission's Communication entitled Report on the International Fund for Ireland pursuant to Article 5 of Council Regulation (EC) No 177/2005 ( COM(2006)0563 ),
– võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 7/2000, mis käsitleb Rahvusvahelist Iirimaa Fondi ning eriprogrammi rahu ja leppimise saavutamiseks Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piiriäärsetes maakondades (1995–1999), koos komisjoni vastustega (lõige 58)
– having regard to Court of Auditors’ Special Report No 7/2000 concerning the International Fund for Ireland and the Special Support Programme for Peace and Reconciliation in Northern Ireland and the border counties of Ireland (1995 to 1999), together with the Commission’s replies thereto (paragraph 58)
EÜT C 146, 25.5.2000, lk 1. ;
OJ C 146, 25.5.2000, p 1. ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi regionaalarengukomisjoni 20. novembril 2007. aastal korraldatud avalikku kuulamist programmi PEACE hindamise ja tulevikustrateegiate kohta;
– having regard to the public hearing on evaluation of the PEACE programme and strategies for the future organised by the Committee on Regional Development of the European Parliament on the 20 November 2007,
– võttes arvesse Põhja-Iiri töörühma (TFNI), mis loodi pärast Euroopa Komisjoni presidendi hr Barroso visiiti Belfasti 2007. aasta mais;
– having regard to the Task Force for Northern Ireland (TFNI) created after the visit of Mr Barroso, President of the European Commission, to Belfast in May 2007,
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ( A6-0133/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0133/2008 ),
A. arvestades, et nõukogu määruste (EÜ) nr 1105/2003 ja 173/2005 alusel rahastatud ELi programmide PEACE I ja II eesmärk oli tagada rahu ning need sisaldasid kahte põhielementi: rahust tulenevate võimaluste kasutamine ning konflikti ja vägivalla pärandiga tegelemine;
A. whereas the EU programmes PEACE I and II, funded under Council Regulations (EC) Nos 1105/2003 and 173/2005, were aimed at securing peace and included two main elements: taking the opportunities arising from peace and addressing the legacy of conflict and violence,
B. arvestades, et ELi osalemisel programmides PEACE oli ja on suur positiivne väärtus ning ELi seotus selliste rahuloome projektidega näitas lisaks rahastamisvahendi loomisele ka ELi olulisust erapooletu organina, kellel on programmi kavandamiseks vajalikud teadmised ja pikaajaline visioon;
B. whereas the EU's participation in the PEACE programmes was and is of great positive value and the EU connection with such peace-building projects, in addition to providing a financial instrument, further demonstrated the EU's importance as a neutral authority with the expertise and long-term vision necessary for designing the programme,
C. arvestades, et leppimine toimub erinevatel tasanditel, ja arvestades, et seda tuleb aktiivselt õhutada, kuid selleks ei saa kedagi sundida
C. whereas the reconciliation process operates at various levels, and whereas it must be actively encouraged but cannot be imposed
Reconciliation after Violent Conflict, International IDEA, 2003, Stockholm. ;
Reconciliation after Violent Conflict, International IDEA, 2003,Stockholm. ,
D. arvestades, et rahuloome ja leppimine on oma olemuselt riskantsed, kuid on olulised poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete probleemide ületamiseks piirkonnas, ning arvestades, et usalduse suurendamise projektidele tuleks seetõttu jätta nende käivitamiseks ruumi katsetusteks ja uuendusteks;
D. whereas peace-building and reconciliation are by their very nature precarious but are essential in overcoming the political, economic and social problems in the region, and whereas projects for building confidence should therefore be given room for experimentation and for innovation in order to get started,
E. arvestades, et Põhja-Iirimaa konflikt tekitas eraldatud kogukonnad, tuues kaasa sügava sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise lõhe;
E. whereas the conflict in Northern Ireland created segregated communities, leading to deep social, economic and political divides,
F. arvestades, et kontaktide ja usaldusloome tulemusel võivad negatiivsed vaated muutuda ning vastastikuse mõistmise edendamine noorte seas aitab tulevastel liidritel mõista mõlema kogukonna ajalugu ja kultuuri;
F. whereas contact and confidence-building can result in changing negative views and whereas fostering mutual understanding among young people helps future leaders to understand the history and culture of both communities,
G. arvestades, et kohalike kogukondadega partnerluses töötades läheb võib-olla rohkem aega, kuna kaasatud on rohkem osalejaid ja menetlusi, kuid on ilmselge, et sellest tõusev lisatulu on ülioluline, kuna delegeerimine juhtimise madalamale tasandile ja osalustaseme tõstmine suurendavad teadlikkust nii programmidest kui ka EList;
G. whereas working in partnership with local communities may take more time as it involves more participants and procedures, although it is evident that the extra benefits obtained are essential, since delegating to a lower level of management and raising the level of participation increases awareness of both the programmes and the EU,
H. arvestades, et varem tõrjutud rühmadele ja inimestele, keda konflikt ja vägivald on tõsiselt mõjutanud, on programmid PEACE andnud võimaluse aidata kaasa aktiivsele rahuloomele; arvestades, et projektid programmide PEACE raames on rakendatud ühiskonna kõige tõrjutumate osade teenistusse, töötades välja tegevusi üksikisikute ja rühmade, näiteks konfliktiohvrite, vanurite ja kaitsetute, puudega inimeste, koduvägivalla ohvrite, endiste vangide ja töötute noorte jaoks
H. whereas previously marginalised groups and people greatly affected by the conflict and violence have been empowered by the PEACE programmes to contribute to actively building peace; whereas projects under the PEACE programmes are serving the most marginalised segments of society by developing activities for individuals and groups such as victims of conflict, older and vulnerable people, the disabled, victims of domestic violence, ex-prisoners and unemployed young people