natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seda kinnitati ka Pittsburghis kohtunud G20 deklaratsioonis: „sammud arengulõhe vähendamiseks võimaldavad viia tõusuteele ka ülemaailmse majanduskasvu”.
The same sentiment appears in the G20 Leaders’ Statement in Pittsburgh, which states that ‘steps to reduce the development gap can be a potent driver of global growth’.
Kuid vaatamata sellele, et rahvusvaheline üldsus on korduvalt rõhutanud, et praeguse ülemaailmse kriisi lahendamise võtmesõna on majanduse areng ning et New Yorgi, Accra ja Doha rahvusvahelistel konverentsidel ja G20 Washingtoni kohtumisel võeti selgeid seisukohti ja täpseid kohustusi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, abi andmise eesmärkides kindlaks jäämiseks, abi tõhustamiseks ja arengumaade kaasamiseks ülemaailmsesse juhtimisse, ei jõua lubatud vahendid abivajavate riikideni, et kasutada neid ettenähtud reformide käivitamiseks.
However, despite the fact that the international community has repeatedly stressed that development is part and parcel of the solution to this global crisis, and despite the fact that at international conferences in New York, Accra and Doha, at the G20 meetings in Washington, London and Pittsburgh, and particularly at the G8 Summit in L’Aquila, strong positions were taken and precise commitments made to reach the MDGs, to stick to aid targets, to make aid more effective, and to involve the developing countries in the reform of global governance, it is clear that the resources promised have not reached these countries and that the reforms announced have yet to be put into effect.
Seetõttu peavad arenenud riigid andma sellele küsimusele mõjuva ning kiire vastuse.
In view of this situation, the developed world must respond strongly and swiftly.
Abi vaesuse ja tõrjutuse vähendamiseks on vaja anda ning meetmeid arengu edendamiseks ning kriisist väljumiseks on vaja võtta just praegu, aastal 2010.
Aid to reduce poverty and exclusion, measures to contribute to development and the resources that are necessary in order to emerge from the crisis are needed now, in 2010.
Tuleb leida kiireid väljamakseviise ning maksta eelolevateks aastateks ettenähtud abi välja ettemaksena.
Rapid forms of disbursement and ways of bringing forward aid promised for future years must be found.
Nimetatud kiire vastus tuleb muu hulgas anda pikemaks perioodiks.
This rapid response needs to be succeeded by a second, longer-lasting response.
Kui ahvatlev see ei tunduks, ei tohi abi andmine toimuda eraldatud üksikmeetmena, vaid pikaaegsema kohustuse võtmisena, mis kätkeb koordineeritud ning tõhusal ja läbipaistval viisil juhitavat meetmepaketti, mille raames püüeldakse peamiste rahastajate, partnerriikide, finantsinstitutsioonide ja kodanikuühiskonna laiapõhjaliste kokkulepete poole.
This cannot be done through an isolated measure, however striking that may be, but must be implemented through a broad commitment with a package of better coordinated actions managed in a more effective and transparent way, seeking broad agreements between main donors, partner countries, financial institutions and civil society.
Selle elluviimiseks peab EL näitama üles eestvedamisoskust ning suurt kindlameelsust, et leida kompromiss eranditult kõigi liidu institutsioonide vahel ning võtta kuulda Euroopa Parlamendi häält.
In putting into motion this dynamic for action, the EU must continue to take the lead and be utterly determined, and therefore we need to strengthen the commitment of each and every one of the EU bodies, and to make Parliament’s voice heard in unambiguous terms.
Arvamuse koostaja: María Muñiz De Urquiza
Rapporteur: María Muñiz De Urquiza
Arvamuse koostaja: Jürgen Klute
Rapporteur: Jürgen Klute
Majandus- ja rahanduskomisjon palub vastutaval arengukomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. on seisukohal, et Euroopa Liidu arenguabi meetmete tulemuslikkuse ja tõhususe üle ei saa otsustada ainult arenguabi rahastamise mahu järgi;
Takes the view that the volume of development assistance funding alone does not provide a sufficient basis for judging the effectiveness and efficiency of the European Union’s development assistance measures;
7. kutsub ELi üles toetama vabakaubandust ning eemaldama kõik kaubandustõkked ja kaubavahetust moonutavad toetused, eeskätt Euroopa põllumajandustoetused;
Calls upon the EU to support free trade and to remove all trade barriers and trade-distorting subsidies, especially the European subsidies in the field of agriculture;
13. nõuab tihedamat makromajanduslikku koostööd G-20 raames, ÜRO süsteemi mõjukamat rolli ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide reformi, et kooskõlastatult reageerida kriisile ja selle mõjudele arengumaades;
Calls for stronger macroeconomic cooperation within the G-20, a more powerful role for the United Nations system and the reform of international financial institutions to ensure a concerted response to the crisis and its effects in developing countries;
15. rõhutab, et finants- ja majanduskriisile tuleb ulatuslikult reageerida, et ühtki finantsinstitutsiooni, turusegmenti ega jurisdiktsiooni ei tohi vabastada reguleerimisest ega järelevalvest ning et kõigi osaliste läbipaistvus ja vastutus peab olema uue rahvusvahelise finantssektori juhtimise alus;
Stresses that a comprehensive response must be provided to the economic and financial crisis, that no financial institution, market segment or jurisdiction must be exempt from regulation or supervision and that the transparency and accountability of all parties must form the bedrock of a new brand of international finance governance;
17. rõhutab, et finantskriisi ulatus, sügavus ja keerukus on seotud finantssüsteemi arengu lahutamisega tegelikust majandusest, ülemaailmse tasakaalustamatuse suurenemisega ja planeedi keskkonnaprobleemide teravnemisega – need vead tuleb parandada, et juhtida majandussüsteem ülemaailmse säästva arengu rajale;
Emphasises that the scale, depth and complexity of the financial crisis is linked to the disconnect between the development of finance and the real economy, the existence of escalating global imbalances and worsening environmental problems on the planet that must be corrected in order to put the economic system on the path of global sustainable development;
19. juhib tähelepanu sellele, et saavutamaks suuremat finantsstabiilsust ja parandamaks ülemaailmse kaubandussüsteemi toimimist WTO raames, tuleb liikuda edasi uue rahvusvahelise raha- ja finantssüsteemi poole, mille aluseks on mitmepoolsed reeglid, mis võtavad arvesse arengumaade eriomaseid probleeme ja sobituvad ÜRO raamistikku;
Points out that in order to achieve greater financial stability and improve the functioning of the global trade system within the WTO, progress needs to be made towards a new international monetary and financial system which is based on multilateral rules that address the specific problems of developing countries and falls within the United Nations framework;
25. märgib, et eri ettevõtted on juba omandanud tuhandeid hektareid maad mõnedes arengumaades, et toota biokütuseid ELi turule; nõuab, et sel moel maa soetamise takistamiseks kehtestataks kriteeriumid, mis näevad ette kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguste selged piirangud biokütuste tootmise kogu olelusringi vältel, ning kriteeriumid, mis muudavad toidutootmiseks sobiliku maa sel viisil kasutamise ebasoodsaks;
Notes that various companies have already obtained hundreds of thousands of hectares of land in some developing countries for the production of biofuels for EU markets; calls for such land acquisition to be countered by introducing criteria with clear limits to the amount of permitted greenhouse gas emissions during the whole life cycle of the production of biofuels and criteria which make this kind of use of land suitable for food production disadvantageous;
27. nõuab tõhustatud koostööd, järelevalvet ja hindamist ELi osalusega arengukoostöö projektide planeerimisel ja rakendamisel, et saavutada arengukoostöös paremaid tulemusi; nõuab, et uus välisasjade kõrge esindaja kaaluks eraldi üksuse loomist igas abi saavas riigis, et neid projekte pidevalt kontrollida ja hinnata;
Calls, in order to achieve better results in development cooperation for enhanced cooperation, monitoring and evaluation during the planning and implementation of the development cooperation projects in which the EU is involved; calls for the new High Representative of Foreign Affairs to consider setting up separate units in each of the recipient countries for monitoring and evaluating these projects on a continuous basis;
30. kutsub nõukogu ja komisjoni üles arengukoostöö vahendite ja poliitikameetmete ülevaatamisel pöörama tähelepanu ka sellele, et minimeerida soovimatuid tagajärgi arengumaade majandusele, nagu suurenev sõltuvus arenguabi ülekannetest negatiivse mõjuga majanduskasvule, palkadele ja tööhõivele, aga ka kasu taotlevate struktuuride tekkimine ja korruptsioon;
Calls on the Council and Commission, when monitoring their development cooperation instruments and policies, also to take care to minimise unintended consequences for the economies of developing countries, such as increasing dependence on development assistance transfers with negative repercussions on growth, wages and employment and the emergence of rent-seeking structures and corruption;
33. märgib murelikult, et arengumaade majandusliku olukorra edasise halvenemise tagajärgedeks võivad olla tööpuuduse ülikõrge tase ja suurenev majandusränne; lisab, et sellised rändevood võivad kaasa tuua ,,ajude äravoolu” arengumaadest ning kahjustada nende tulevast majanduskasvu;
Notes with concern that the further deterioration of the economic well-being of developing countries could lead to unacceptably high levels of unemployment and increased economic migration; adds that such migration flows could lead to a ‘brain drain’ from developing nations and damage their future economic growth;
35. nõuab, et raportis, mida Rahvusvaheline Valuutafond valmistab ette järgmiseks G-20 kohtumiseks ja mis käsitleb finantssüsteemi panust sellesse, et maksta koormuste eest, mis on seotud eri valitsuste sekkumisega, võetaks arvesse kõiki otseseid ja kaudseid koormusi riiklikule rahastamisele ning eelkõige nende mõju arengumaade eelarvetele;
Calls for a report to be prepared by the International Monetary Fund for the next G-20 meeting on the contribution to be made by the financial system towards paying for the burdens associated with the various government interventions to look at all the direct and indirect burdens imposed on public finances and, in particular, their impact on the budgets of developing countries.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennundusjulgestustasude kohta
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on aviation security charges
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennundusjulgestustasude kohta
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on aviation security charges
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2009)0217 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2009)0217 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C7–0038/2009 );
– having regard to Article 251(2) and Article 80(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0038/2009 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 100 lõiget 2;
– having regard to Article 294(3) and Article 100(2) of the Treaty on the Functioning of the EU,
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. novembri 2009. aasta arvamust
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 5 November 2009
– pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;
– after consulting the Committee of the Regions,
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ( A7-0035/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A7‑0035/2010 ),
(1) Lennundusjulgestus Euroopa lennuväljadel on peamiselt riigi ülesanne.
(1) Aviation security at European airports is essentially a state responsibility.
Iga liikmesriik otsustab, kuidas lennundusjulgestust rahastatakse.
Each Member State decides on the methods for financing aviation security.
On siiski vaja kehtestada julgestustasude olulisi tunnuseid ja tasude kehtestamisviisi reguleeriv ühine raamistik, kuna sellise raamistiku puudumisel võidakse eirata põhinõudeid lennuvälja juhtorganite ja lennuvälja kasutajate vahelistes suhetes.
It is , however, necessary to establish a common framework regulating the essential features of security charges and the way they are set, as in the absence of such framework basic requirements in the relationship between airport managing bodies and airport users may not be respected.
On vaja kehtestada julgestustasude olulisi tunnuseid ja tasude kehtestamisviisi reguleeriv ühine raamistik, kuna sellise raamistiku puudumisel võidakse eirata põhinõudeid lennuvälja juhtorganite ja lennuvälja kasutajate vahelistes suhetes.
It is necessary to establish a common framework regulating the essential features of security charges and the way they are set, as in the absence of such framework basic requirements in the relationship between bodies setting such charges and airport users may not be respected.
Vajalik kohandus artikliga 6.
Necessary adaptation to Article 6.
(3) Lennuvälja kasutajate jaoks on oluline saada lennuvälja juhtorganilt korrapäraselt teavet selle kohta, kuidas ja mille alusel lennundusjulgestustasusid arvutatakse.
(3) It is vital for airport users to obtain from the airport managing body , on a regular basis, information on how and on what basis aviation security charges are calculated.
Selline teave tagab lennuettevõtjatele ülevaate julgestusteenuste osutamisega seotud kuludest ja seonduvate investeeringute tasuvusest.
This information will provide air carriers with an insight into the costs incurred by providing security services and the productivity of related investments.
Et võimaldada lennuvälja juhtorganil nõuetekohaselt hinnata tema tulevaste investeeringutega seotud nõudeid, tuleks lennuvälja kasutajatelt nõuda kõigi tegevusprognooside, arenguprojektide ning erinõuete ja -soovide õigeaegset esitamist lennuvälja juhtorganile .
To allow an airport managing body to properly assess the requirements with regard to its future investments, the airport users should be required to share all their operational forecasts, developments projects and specific demands and wishes with the airport managing body on a timely basis.
(3) Lennuvälja kasutajate jaoks on oluline saada tasusid kehtestavalt või kohaldavalt organilt korrapäraselt teavet selle kohta, kuidas ja mille alusel lennundusjulgestustasusid arvutatakse.
(3) It is vital for airport users to obtain from the body setting or applying the charges , on a regular basis, information on how and on what basis aviation security charges are calculated.
Selline teave tagab lennuvälja kasutajatele ülevaate julgestusteenuste osutamisega seotud kuludest , millele on osutatud 11. märtsi 2008. aasta määruses (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju¹, ning selle rakenduseeskirjades, seonduvate investeeringute tasuvusest ning kõikidest toetustest ja subsiidiumitest, mida ametiasutused eraldavad julgestuseesmärkidel .
This information will provide air port users with an insight into the costs incurred by providing security services such as those referred to in Regulation (EC) No 300/2008 of 11 M arch 2008 on common rules in the field of civil aviation security 1 and its implementing rules, the productivity of related investments and any grants and subsidies allocated by the authorities for security purposes .
Et võimaldada tasusid kehtestaval või kohaldaval pädeval organil nõuetekohaselt hinnata tema tulevaste investeeringutega seotud nõudeid, tuleks lennuvälja kasutajatelt nõuda kõigi tegevusprognooside, arenguprojektide ning erinõuete ja -soovide õigeaegset esitamist pädevale organile .
To allow the competent body setting or applying the charges to properly assess the requirements with regard to its future investments, airport users should be required to share all their operational forecasts, developments projects and specific demands and wishes with the competent body on a timely basis.
Direktiivis ei tohiks keskenduda üksnes lennuvälja juhtorganitele ja seetõttu võtab neutraalsem termin, mis on hiljem defineeritud artiklis 2, rohkem arvesse liikmesriikide erinevat olukorda.
The directive should not focus only on airport managing bodies and therefore a more neutral term as later on defined in Article 2 respects better the different situations in Member States.
Lennuettevõtjad tuleks asendada lennuvälja kasutajatega, sest see on kooskõlas artiklis 2 esitatud definitsiooniga.
Air carriers should be replaced with airport users as this is in line with the definition in Article 2.
Tähtis on suurendada igasuguse ametivõimude poolse rahastamise läbipaistvust.
It is important to increase transparency on any financing from public authorities.
Seotud muudatusettepanekuga 23.
Linked to Amendment 23.
(4) Kuna julgestuskulude katmiseks vajalike summade kehtestamise ja sissenõudmise meetodid on ühenduses erinevad, on vaja ühtlustada julgestuskulude maksustamise baas ühenduse lennuväljadel, kus julgestuskulud kajastuvad julgestustasudes.
As the methods for establishing and levying the amounts due for the coverage of security costs differ across the Community, the harmonisation of the basis for charging security costs at Community airports where the costs of security are reflected in the security charges is necessary.
(4) Kuna julgestuskulude katmiseks vajalike summade rahastamise või kehtestamise ja sissenõudmise meetodid on ühenduses erinevad, on vaja ühtlustada julgestuskulude maksustamise baas ühenduse lennuväljadel, kus julgestuskulud kajastuvad julgestustasudes.
As the methods for funding or establishing and levying the amounts due for the coverage of security costs differ across the Community, the harmonisation of the basis for charging security costs at Community airports where the costs of security are reflected in the security charges is necessary.
Kõnealustel lennuväljadel peaks tasu olema seotud julgeoleku tagamise maksumusega, võttes arvesse julgestuskulude võimalikku riiklikku rahastamist , et vältida mis tahes kasumit ning pakkuda asjakohaseid ja kulutõhusaid julgestusteenuseid ja -vahendeid asjaomastel lennuväljadel .
At these airports the charge should be related to the cost for providing security, taking into account any public funding of security costs , with a view to avoiding any profit and to providing suitable and cost-effective security services and facilities at the airports concerned.
Euroopa lennuväljadel peaksid julgestustasud olema seotud teenuste osutamise maksumusega ja vältima mis tahes kasumi teenimist niisuguse üksuse poolt, kellele on tehtud ülesandeks nõuda sisse ja/või koguda julgestustasusid.
Security charges at European airports should be related to the cost for the provision of the services and avoid any profit for the entity entrusted with the levying and/or collecting of security charges.
Kulutõhusus väljendab koguseliselt osutatud teenuste maksumust ühiku kohta, hõlmates ka töötajate ja toimingutega seotud kulude ühikumaksumuse hinnangut.
Cost-effectiveness quantifies the cost per unit of output of services, including an assessment of unit cost for staff and operations.
Niisugune muudatusettepanek viiks lennundusjulgestustasusid käsitleva direktiivi vastavusse direktiiviga 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta, et tagada eeskirjade kooskõla ja lihtne kohaldamine.
Such amendment would align the Directive on aviation security charges with the Directive 2009/12/EC on airport charges to ensure consistency and easy application of the rules.
(5) On oluline tagada läbipaistvus seoses selliste siseriiklike julgestusmeetmete majandusliku mõjuga , mis on rangemad kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määruses (EÜ) nr 300/2008 (mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 2320/2002) kehtestatud ühised põhistandardid.
(5) It is important to establish transparency in relation to the economic impact of national security measures more stringent than the common basic standards established in accordance with Regulation (EC) No 300/2008 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2008 on common rules in the field of civil aviation security and repealing Regulation (EC) No 2320/2002.
(5) On oluline tagada läbipaistvus seoses selliste siseriiklike julgestusmeetmete kasutamisega , mis on rangemad kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määruses (EÜ) nr 300/2008 (mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 2320/2002) kehtestatud ühised põhistandardid.
(5) It is important to establish transparency with regard to the use of national security measures more stringent than the common basic standards established in accordance with Regulation (EC) No 300/2008 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2008 on common rules in the field of civil aviation security and repealing Regulation (EC) No 2320/2002.
Seotud artikliga 6.
Linked to Article 6.
(6) Igas liikmesriigis peaks olema sõltumatu järelevalveasutus, kes tagab käesoleva direktiivi nõuetekohase ja tõhusa kohaldamise.
(6) An independent supervisory authority in every Member State should ensure the proper and effective application of this Directive.
Kõnealusel asutusel peaksid olema oma ülesannete täitmiseks kõik vajalikud vahendid, s.t töötajad, asjatundlikkus ja rahalised vahendid.
The authority should be in possession of all the necessary resources in terms of staffing, expertise and the financial resources for the performance of its tasks.
(6) Igas liikmesriigis , mille lennuväljadel nõutakse julgestustasusid, peaks olema sõltumatu järelevalveasutus, kes tagab käesoleva direktiivi nõuetekohase ja tõhusa kohaldamise.
(6) In every Member State in which security charges are levied at airports an independent supervisory authority should ensure the proper and effective application of this Directive.
Seotud muudatusettepanekuga 35, mis käsitleb siseriiklikusse õigusesse ülevõtmist.
Linked to Amendment 35 on transposition.
(6 a) Liikmesriikidel peaks olema võimalus kohaldada ühist tasude kehtestamise süsteemi, mis hõlmaks lennuväljade võrgustikku või muid lennuväljade rühmi, sealhulgas neid, kes teenindavad sama linna või linnastut.
(6a) Member States should have the possibility of applying a common charging system to cover an airport network or other groups of airports including those serving the same city or conurbation.
Vastavusse viimine ELi lennujaamatasude direktiiviga 2009/12.
Alignment with the EU Airport Charges Directive 2009/12.
(6 b) Julgestustasude arvutamisel kulutasuvuse suhtes tuleks aluseks võtta objektiivsed kriteeriumid, näiteks Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni asjakohastes dokumentides kehtestatud kriteeriumid, mis toetavad reisijate arvu, õhusõidukite maksimaalse stardimassi või nende kombinatsiooni kasutamist.
(6b) When calculating security charges in respect of cost-relatedness, objective criteria should be used as a basis, such as those laid down in the relevant I nternational C ivil A viation O rganization documents, which advocate the use of the number of passengers or aircraft maximum take-off weight or a combination of these.
Artikkel 1 – lõige 2 – lõik 1
Article 1 – paragraph 2 – subparagraph 1
Direktiivi kohaldatakse asutamislepingu sätete kohaldamisalasse kuuluval territooriumil asuvate kõikide lennuväljade suhtes .
This Directive applies to any airport located in a territory subject to the provisions of the Treaty.