natgillin/translations-raw huggingface dataset:
http://www.bh-hchr.org/Reports/Report%20on%20the%20status%20of%20HR%20for%202007.doc ; Horvaatia Vabariik, statistika keskbüroo: Naised ja mehed Horvaatias 2007; Naised ja mehed Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioonis 2006; Montenegro:
http://www.bh-hchr.org/Reports/Report%20on%20the%20status%20of%20HR%20for%202007.doc ; Republic of Croatia - Central Bureau of Statistics: Women and Men in Croatia 2007; Women and Men in Federation of Bosnia and Herzegovina 2006; Montenegro:
http://www.monstat.cg.yu/EngPublikacije.htm . , kuid enamikul juhtudel on kättesaadavad andmed aegunud.
http://www.monstat.cg.yu/EngPublikacije.htm , but in most of the cases, the data available is out of date.
Raportis käsitletakse järgmisi valdkondi, mis näivad olevat kõige problemaatilisemad seoses naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustega.
The report covers the following areas of concern that appear to be most problematic as regards to women's rights and gender equality issues.
Naised tööturul
Women in the labour market
Naiste majanduslik sõltumatus on soolise võrdõiguslikkuse võtmeelement.
Women's economic independence is a key factor in gender equality.
Naistel peaks olema võrdne juurdepääs tööturule ja kvaliteetsetele töökohtadele.
Women should have equal access to labour market and quality jobs.
Kõikides nimetatud riikides seisab töötuse probleemiga silmitsi rohkem naisi kui mehi.
In all said countries more women than men face the problem of unemployment than men.
See ei tähenda, et naised ei tööta, vastupidi, nad on sunnitud töötama mitteametlikul tööturul, kus nende tööd ei deklareerita; selle hulka kuuluvad majapidamistööd, eakate ja laste eest hoolitsemine.
It does not mean that women don't work,— on the contrary, they are forced to work on the "informal" labour market and to carry out undeclared work; including household tasks, taking care of elderly people and children.
Lisaks on isegi ametlikult töötavad naised haavatavamad viletsate töötingimuste ja töötuse suhtes.
Moreover, even formally employed women are more vulnerable to poor working conditions and to unemployment.
Seda põhjustab asjaolu, et naised on enamjaolt koondunud sektoritesse, mis on traditsiooniliselt nn naiste sektorid ja nende sektorite töö on vähem tasustatud ning ebakindlam.
This is due to the fact that they are mostly concentrated in sectors that are traditionally "female", and these jobs are less paid and less secure.
Samuti iseloomustab tööturu kõiki osasid naiste ja meeste palgavahe, mis tähendab, et naised teenivad sama töö eest vähem kui nende meessoost kolleegid.
In addition, the phenomenon of "gender pay gap" exists in all parts of the labour market, which means that women earn less for the same work than their male colleagues.
(Palgavahe on riigiti erinev, alates 9% Sloveenias, mis on üks paremaid tulemusi isegi ELis, kuni märksa suurema palgavaheni endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ja Serbias, kuid andmeid on raske võrrelda ning ei ole eriti kättesaadavad).
(The pay gap varies between countries from 9% in Slovenia – one of the best results even in the EU – to much more in the Former Yugoslav Republic of Macedonia and Serbia, but the data are difficult to compare or hardly available.)
Valitsused peaksid tagama, et kehtivad diskrimineerimisvastased ja/või soolist võrdõiguslikkust käsitlevad õigusaktid annaksid tööturule juurdepääsuks võrdsed võimalused nii naistele kui meestele.
Governments should ensure that existing anti-discrimination and/or gender equality legislation guarantees equal opportunities for both women and men regarding access to the labour market.
Õiguslikust raamistikust üksinda ei piisa, seadusi tuleks ka korralikult rakendada ja järgida.
The legislative framework alone is not sufficient, laws should be properly implemented and fully respected.
Raportöör tervitab soolist võrdõiguslikkust käsitlevate, vägivallavastaste ja diskrimineerimisvastaste õigusaktide
The rapporteur welcomes the adoption of gender equality, anti-violence and anti-discrimination laws
Mõned näited: endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik: naiste ja meeste võrdsete võimaluste seadus (2006), seksuaalvabadusevastaste kuritegudega seotud kriminaalkoodeksi muutmine (2004), soolist võrdõiguslikkust käsitlev tegevuskava (2007–2012); Montenegro: soolise võrdõiguslikkuse seadus (2007); Bosnia ja Hertsegoviina: soolise võrdõiguslikkuse seadus (2003); soolise võrdõiguslikkusega tegeleva keskuse rajamine (2005); Serbia: puuduvad soolist võrdõiguslikkust käsitlevad eeskirjad, kuid on olemas soolise võrdõiguslikkuse ja etniliste teadusuuringute keskus; Horvaatia uus soolise võrdõiguslikkuse seadus (vastu võetud 15. juulil 2008), soolise võrdõiguslikkusega tegeleva ombudsmani ametikoha loomine (2003); Albaania: soolise võrdõiguslikkuse seadus (2004). vastuvõtmist paljudes piirkonna riikides viimase viie aasta jooksul kui peamist positiivset arengut.
Some examples: FYROM: 2006 Law On Equal Opportunities of Women and Men, Amendments to the Criminal Code in 2004 related to crimes against sexual freedom, the Gender Action Plan 2007-2012; Montenegro: 2007 Law on Gender Equality; Bosnia and Herzegovina: 2003 Law on Gender Equality, 2005 Establishment of the Gender Centre; Serbia: no gender equality regulation, but a Gender and Ethnicity Research Centre exists; Croatia: new Gender Equality Law adopted 15 July 2008, 2003: creation of the post for Ombudsperson for Gender Equality; Albania: 2004 Law on Gender Equality in many countries of the region during the last five years as a major positive development.
Teine oluline asjaolu, mida tuleb arvesse võtta seoses naistega tööturul, on era- ja tööelu ühitamine.
Another important aspect to be taken into consideration as regards women in the labour market is the reconciliation of private and professional life.
Mehed ja naised peavad jagama lapsehooldusega seotud ülesandeid ja mehi tuleb julgustada seda tegema.
Men and women have to share childcare tasks, and men should be encouraged to do so.
Lisaks on suur vajadus kvaliteetsete, kättesaadavate ja soodsate lapsehooldusteenuste järele.
Furthermore, there is a great need for good quality, accessible and affordable childcare facilities.
Niisuguste institutsioonide kättesaadavus on riigiti erinev.
The availability of such institutions differs from one country to another.
Üldjuhul on olukord hullem maapiirkondades, kus sotsiaalteenuste (sealhulgas lapsehoolduse) ebapiisav kättesaadavus asetab naiste õlgadele suurema koorma.
In general, the situation is worse in rural areas, where the limited availability of social services (including childcare) put bigger burden on women's shoulders.
Barcelona eesmärkide
Reaching for the Barcelona targets
2002. aasta märtsis tunnustati Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel lapsehoolduse tähtsust majanduskasvu ja võrdsete võimaluste seisukohast, nõudes, et liikmesriigid eemaldaksid takistused naiste tööjõu osalemise teelt ja püüaksid, võttes arvesse nõudlust lapsehooldusteenuste järele ning kooskõlas siseriiklike õigusaktidega, tagada 2010. aastaks lapsehoolduse vähemalt 90%-le lastest 3. eluaasta ja kohustusliku kooliminemise vanuse vahel ning vähemal 33%-le alla 3-aastastest lastest. – mis on heade näitajate alus – saavutamine on soovitav, kuid selles suunas tuleb teha suuremaid pingutusi.
In March 2002, the Barcelona European Council acknowledged the importance of childcare in terms of growth and equal opportunities calling on MS to 'remove disincentives to female labour force participation and strive, taking into account the demand for childcare facilities and in line with national patterns of provision, to provide childcare by 2010 to at least 90% of children between 3 years old and the mandatory school age and at least 33% of children under 3 years of age'. – which is a basis for good indicators – is desirable but major commitment is necessary in this direction.
Stereotüüpidevastane võitlus
Fight against stereotypes
Lisaks õigusaktidest tingitud takistustele muudavad stereotüübid ja naiste negatiivne kuvand võimatuks võrdsete võimaluste kasutamise.
Apart from the legislative barriers, stereotypes and a negative image of women make it impossible for women to benefit from equal opportunities.
Nimetatud kuvand on ühiskonda sügavalt juurdunud ja mõnikord tugevdavad seda kultuurilised erinevused ning etniline ja/või rassiline diskrimineerimine.
This image is deeply rooted in society and sometimes reinforced by cultural differences, ethnic and/or racial discrimination.
Enamikus nendest riikidest seisavad inimesed selle suhtumisega silmitsi koolis (õppematerjalid), meedias (televisioon, raamatud, ajalehed, raadio) ja Internetis.
In most of these countries, people encounter this attitude at school (educational materials), in media (television, books, newspapers, radio) and on the internet.
Avaliku arvamuse ümberkujundamiseks on vaja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid.
Awareness-raising campaigns are needed in order to re-shape public opinion.
See peaks alguse saama noorelt, õppematerjalid koolis peaksid edendama positiivsemat pilti naistest: töötavad, sõltumatud ja meestega võrdsed.
This should start from an early age, — educational materials in school should promote a more positive image of women: working, being independent and equal to men.
See on eriti oluline, et teha lõpp stereotüüpidele karjäärieeskujudes ja takistada teatavate töökohtade feminiseerumist.
This is particularly important in the process of eradicating stereotypes in career patterns and feminisation of certain jobs.
Sama teed tuleks käia meedias ja Internetis.
The same path should be followed in media and on the internet.
Analüüsi tellis ja seda rahastas endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi
Akcija Zdruzenska , a women's NGO from the Former Yugoslav Republic of Macedonia
Hariduse tasandil on heaks näiteks Albaania, kus Tirana Ülikool pakub soolise võrdõiguslikkuse ja arengu magistriprogrammi (alates 2006. aastast)
At the educational level, a great example was set by Albania, where the University of Tirana offers a master's programme on gender and development (from 2006)
Naiste tervis
Women's health
Enamikus käesolevas raportis käsitletavates Balkani maades halvendas poliitilise ja majandusliku süsteemi ümberkujundamine riiklikku ennetavat tervishoiusüsteemi ja tervishoiuteenuseid.
In most Balkan countries reviewed in this report, the transition of the political and economic system deteriorated the public preventive health system and the services provided.
Paljudel juhtudel oli see tingitud puudulikust erastamisest.
In many cases that was due to inadequate privatization.
On haigusi, mille suhtes naised on eriti haavatavad (emakakaelavähk, rinnavähk).
There are diseases to which women are particularly vulnerable (cervical cancer, breast cancer).
Nende haiguste ennetamiseks on vajalik korrapärane läbivaatus.
Regular screening for these diseases is needed.
Osades riikides (näiteks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis) on seda tunnistatud.
In some countries (for example in the Former Yugoslav Republic of Macedonia) this has been acknowledged.
Kuid endiselt ei rahasta riik nimetatud programme piisavalt (positiivne näide on Horvaatia, kus emakakaelavähi vastane vaktsiin on tasuta).
Still there is no adequate public funding for such programs (a positive example can be Croatia where free vaccination for cervical cancer is available).
Tuleks anda rohkem teavet sugulisel teel nakkavate haiguste kohta.
There should be more information provided about sexually transmittable diseases.
Eritähelepanu tuleks pöörata seksuaalvägivalla all kannatanud naiste või sõdade ja etniliste konfliktide ajal kuritarvitamise ohvriks langenud naiste psühholoogilisele ja füüsilisele rehabiliteerimisele.
Special attention should be paid to psychological and physical rehabilitation of women victims of sexual violence and women abused during war or ethnic conflicts.
Naised otsustusprotsessis
Women in decision-making
Naistesse ei tohiks enam suhtuda üksnes kui sõdade ja konfliktide ohvritesse, vaid nad saavad osaleda ning peaksid osalema rahu ja stabiliseerimise tagamisel.
Women should no longer only be seen as victims of wars and conflicts but they can and should be actors of peace and stabilisation.
Selle saavutamiseks peavad naised olema otsuseid tegevatel ametikohtadel nii poliitilises kui majanduslikus mõjualas.
In order to contribute to this process, they have to be in decision-making positions both political in and economic spheres.
Poliitilisel tasandil peaksid naised lisaks osalema võrdselt ja olema võrdselt esindatud erakondades, rahvusassambleedes ja valitsustes.
More specific aim at the political level should be women's equal participation and representation in political parties, in national assemblies and governments.
See tuleks saavutada kvootide abil.
This should be achieved through quotas.
Erasektoris ei pruugi kvootide kehtestamine olla toimiv lahendus.
In the private sector application of quotas may not be a viable solution.
Sellegipoolest peaks rohkem naisi olema juhtpositsioonil, mis ei peaks lõppema juhataja ametikohaga.
However, there should be more women in leading positions; they should not be limited to manager positions.
Valitsused peavad tagama kehtivate õigusaktide õige rakendamise ja mõistma hukka takistused karjääriredelil tõusmisele.
Governments have to assure the correct implementation of existing legislation, and they should condemn the phenomenon of the "glass ceiling".
Naistevastase vägivalla ja koduvägivalla suhtes tuleks kehtestada nulltolerants ning see ei peaks piirduma üksnes seadusandliku tegevusega.
There should be zero tolerance towards violence against women and domestic violence, and that should not be limited to solely legislative actions.
Tuleks korralikult rakendada seadusi, korraldada teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ning ametnike ja politseitöötajate koolitusi, et tegeleda asjakohaselt naistevastase vägivalla ja koduvägivallaga.
Laws should be properly implemented, awareness-raising campaigns should be organised and training for civil servants and police agents to deal adequately with violence against women and domestic violence should be provided.
Teine hädavajalik element on ohvrite varjupaikade loomine.
The creation of shelter houses for victims is another necessary element.
Hariduse, nõustamise ja teadusuuringute keskus alustas 2007. aastal koostöös ettevõttega Open Media Group (OMG) soolise vägivalla ennetamise riikliku kampaania rakendamist.
CESI Education, Counselling and Research Centre , in partnership with the Open Media Group (OMG), started in 2007 the implementation of the National Campaign for Prevention of Gender-Based Violence.
Kampaania eesmärgiks on noorte teadlikkuse tõstmine antud probleemi osas ja soolise vägivalla ennetamine.
The campaign aims to raise awareness of the youth about this problem and prevent gender-based violence.
Kampaania hõlmab soolise vägivalla alaseid teadusuuringuid teismelise elanikkonna hulgas, meediakampaaniat, õppeseminare keskkooliõpetajatele, avalikke arutelusid, noorte tööde tutvustamist, toetamist ja riikliku poliitika meetmeid.
The campaign includes research of gender-based violence in adolescent population; a media campaign; education seminars for secondary school teachers; public debates; presentations of works created by young people, advocacy and public policy activities.
Inimkaubandus, eriti naiste ja lastega kauplemine, on ülemaailmne nähtus.
Trafficking in human beings, especially women and children, is a global phenomenon.
Inimkaubandusevastane võitlus peaks keskenduma ühelt poolt organiseeritud kuritegevusele ja teiselt poolt inimkaubanduse peamiste põhjuste väljajuurimisele.
The fight against it should concentrate on the one hand, on the organised crime and, on the other hand, on the elimination of the main causes of trafficking.
See hõlmab naiste õiguste ja nende majandusliku sõltumatuse tagamist.
This includes the assurance of women's rights and their economic independence.
Töö ja stabiilse sissetulekuta naistest saavad kergesti inimkaubanduse ohvrid (sunniviisiline prostitutsioon, sunnitöö või sunniviisiline elundite eemaldamine), mistõttu naiste võrdne juurdepääs ja täielik integreerimine tööturgu on äärmiselt oluline.
Women without a job, without stable income, become easily victims of trafficking (for forced prostitution, forced labour or forced removal of organs), this is why women's equal access and full integration in the labour market is of utmost importance.
Naiste olukorra parandamiseks Balkanil ja lahenduste leidmiseks on ülioluline Euroopa Liidu sekkumine.
In order for the situation of women in Balkans to be improved and for solutions to be found, the intervention of the European Union is essential.
Tihedam koostöö ja parimate tavade vahetamine kohalike naisorganisatsioonide ning rahvusvaheliste VVOde vahel võib samuti aidata kaasa olukorra parandamisele.
Further cooperation and the exchange of best practices among local women's organisations and international NGOs, could also contribute to the improvement of the situation.
Rahvusvahelise konverentsi järeldustes „Naised konfliktide lahendamises”, mis viidi läbi 21.–22. juunil 2008 Ljubljanas Ljubljana humanitaarteaduste ülikoolis Institutum Studiorum Humanitatis näivad parimad resolutsiooni 1325 rakendamise tulemused olevat Kosovos, kus rahvusvahelised asutused ja riiklikud naisliikumised töötasid käsikäes ja kus neil õnnestus jõustada tugev kvootide kord riiklikeks ja kohalikeks valimisteks, koolitada ning muuta politsei ja sõjavägi teadlikumaks naiste inimõigustest ja vajadustest konfliktijärgses olukorras.
In the conclusions of the international conference: Women in conflict resolution, held in Ljubljana, June 21-22, 2008 in the Institutum Studiorum Humanitatis - Ljubljana Graduate School in Humanities: "The best results of the implementation of the Resolution 1325 seem to be in Kosovo, where international agencies and national women's movement worked hand in hand in a sandwich like strategy and succeeded to enact strong quota regulations for national and local elections, to train and to make police and army more sensitive to women human rights and needs in the post conflict situation. "
Ei ole vaja lisada, et kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide tugev motivatsioon poliitika arendamiseks on võimalik tulevane ühinemine ELiga.
It goes without saying that the possibility of a future accession in the EU is a great motivation for both Candidate and Potential Candidate Countries in order to develop policies.
Seetõttu on inimõigused ja naiste õigused kriteerium, millele peavad vastama kõik need riigid.
Therefore human rights and women's rights are critical criteria that should be met in all of these countries.
Läbirääkimisprotsessi ajal tuleks teostada tugevat järelevalvet ja tegelikud tulemused tuleks saavutada enne ühinemist.
There should be close monitoring during the negotiation process, and tangible results should be achieved before accession.
Soolise võrdõiguslikkuse seadus
Gender equality law
Sookvoot rahvusassamblees 1
Gender quota in national assembly 1
Soolise võrdõiguslikkuse asutus
Gender equality body
jah, laiaulatuslik soolise võrduse seadus juulis 2008 5
yes, comprehensive Gender Equality Law in July 2008 5
jah, üheski nimekirjas ei tohi olla üle 70% samast soost kandidaate (hetkel on naisi 7,2%)
yes, no list can have more than 70% candidates of the same sex (currently 7,2% women)
töö-, sotsiaal- ja võrdõiguslikkuse ministeerium
Ministry of Labor, Social Affairs and Equal Opportunities
soouuringute instituut, Tirana Ülikool 4
Institute for Gender Studies, Tirana University 4
riiklik strateegia soolise võrdsuse ja koduvägivalla kohta 2007–2010 3
National Strategy on Gender Equality and Domestic Violence 2007-2010 3
jah, soolise võrdsuse seadus Bosnia ja Hertsegoviinas 2003. aastal 6
yes, Law on Gender Equality in Bosnia and Herzegovina, in 2003 6
jah, alaesindatud sugupoole üks kandidaat lisatakse nimekirja kahe esimese kandidaadi hulka, kaks kandidaati esimese viie kandidaadi hulka, kolm esimese kaheksa kandidaadi hulka.
yes, 1 candidate of the under-represented sex to be included in the first 2 candidates on lists, 2 amongst the first 5 candidates, 3 amongst the first 8 candidates.
Erakondade nimekirjad peaksid koosnema vähemalt 1/3 ulatuses alaesindatud sugupoolest (praegu on naisi 13,3%)
At least 1/3 of the under-represented sex should be included on party lists (currently 13,3% women)
parlamentaarne assamblee – soolise võrdsuse komisjon, Bosnia ja Hertsegoviina inimõiguste ja pagulaste ministeerium – soolise võrdsuse agentuur, Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni soolise võrdõiguslikkuse keskus 7
Parliamentary Assembly - Commission for Gender Equality, Ministry for Human Rights and Refugees of Bosnia and Herzegovina - Gender Equality Agency, Gender Centre of Federation BiH 7
soouuringute magistriprogramm (2008–2010), Sarajevo Ülikool 8
Masters' Program in Gender Studies (2008-2010), University of Sarajevo 8
Bosnia ja Hertsegoviina soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava 9
Bosnia and Herzegovina Gender Action Plan 9
jah, 2008. aastal soolise võrdsuse seadus ja diskrimineerimisvastane seadus (2008) 10
yes, Gender Equality Act, in 2008 and Antidiscrimination Act (2008) 10
ei (praegu on naisi 20,9%)
No (currently 20,9% women)
parlamendi soolise võrdsuse komisjon; soolise võrdsuse ombudsmanid; valitsuse soolise võrdsuse büroo
Gender Equality Committee of the Parliament; Ombudswomen for Gender Equality; Office for Gender Equality of the Government
naisuuringute keskus 11
Centre for Women's Studies 11
kolmas riiklik poliitika soolise võrdsuse edendamiseks 2006–2008; • riiklik programm inimkaubanduse takistamiseks 2005–2008 12
third National Policy for the Promotion of Gender Equality 2006-2008; • National Programme for the Preventing of Trafficking in Human beings 2005-2008 12
Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik 13
Former Yugoslav Republic of Macedonia 13
jah, naiste ja meeste võrdsete võimaluste seadus 2006. aastal
yes, Law on Equal Opportunities of Women and Men in 2006
jah, 30% ja see on saavutatud (praegu on naisi 32%)
yes, 30% and achieved (currently 32% women)
soolise võrdsuse komisjon rahvusassamblees
Commitee on Gender Equality in national assembly
riiklik strateegia kaitseks koduvägivalla eest 2008–2011, vastu võetud 2008. aasta aprillis
National strategy for protection from domestic violence 2008-2011, adopted in April 2008
Kosovo ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 alusel
Kosovo under UNSCR 1244 2
jah, soolise võrdsuse seadus 2004. aastal
yes, Law on Gender Equality in 2004
Kosovo soolise võrdsuse amet, riiklikul tasandil peaministri kantseleis
Kosova office on gender equality, national level at the Prime Minister's office
soolise võrdsuse programm näeb ette soouuringute organisatsiooni (instituut/keskus) asutamise
The creation of a structure (institute/center) for gender studies is foreseen in the program for gender equality
Kosovo soolise võrdsuse kava 2008–2013, mille valmistas ette peaministri kantselei
Kosovo program for gender equality 2008-2013, prepared by the Office of the Prime Minister
Moldova Vabariik 15
Republic of Moldova 15
jah, naiste ja meeste võrdsete võimaluste tagamise seadus 2006. aastal 14
yes, Law on Ensuring Equal Opportunities for Women and Men in 2006 14
ei (praegu on naisi 20,8%)
No (currently 20,8% women)
töö-, sotsiaalkaitse- ja pereministeerium, võrdsete võimaluste ja vägivalla ennetamise direktoraat
Ministry of Labour, Social Protection and Family, Directorate for eual opportunities and violence prevention
ühiskonnasotsioloogia ja soouuringute keskus (CSCSG)
Centre for Community Sociology and Gender Studies (CSCSG)
naissoost peaminister, riiklik tegevuskava soolise võrdsuse edendamiseks
Female Prime Minister,National Action Plan to promote gender equality
Montenegro 17
Montenegro 17
jah, soolise võrdsuse seadus 2007. aastal 16
yes, Law on Gender Equality in 2007 16
ei vastatud (praegu on naisi 11,1%)
n.a. (currently 11,1 % women)
tervishoiu-, töö- ja sotsiaalhoolekandeministeerium ning Montenegro soolise võrdsuse amet 19
Ministry of Health, Labour and Social Welfare and Gender Equality Office in Montenegro 19
ANIMA – rahu- ja naisuuringute keskus, Montenegro 18
ANIMA - Center for Peace and Women Studies, Monenegro 18