natgillin/translations-raw huggingface dataset:
22. rõhutab, et liidu kulutused seoses arengukoostöö, assotsieerimis- ja stabiliseerimislepingute ning kaubanduslepingutega toovad kaasa ainulaadse võimaluse aidata partnerriike elujõulise hariduse, kutseõppe, tööturu institutsioonide ja minimaalse sotsiaalkaitse kehtestamisel suurema sotsiaalse ja majandusliku kindluse ja selle tulemusena ka suurema heaolu nimel;
Emphasises that the Union’s expenditure in the context of development cooperation, association or stability agreements and trade agreements brings about unique chances to assist the partner countries in putting in place viable education, vocational training, labour market institutions and a social protection floor for greater social and economic security and, consequently, greater welfare;
24. palub komisjonil ja liikmesriikidel teha partnerriikidega koostööd kodanike selliste oskuste parandamisel, mis on olulised uute töökohtade loomise ja tööhõive seisukohalt, sest sellega edendatakse stabiilsust, heaolu, kaasavat ühiskonda ja head valitsemistava eelkõige ELi naabruses;
Asks the Commission and the Member States to cooperate with partner countries in improving the quality of the skills of citizens, skills that are relevant to new jobs and employment, as a catalyst for stability, prosperity, inclusive societies and good governance, especially in the EU neighbourhood;
Ettevõtete sotsiaalne vastutus
Corporate Social Responsibility
33. palub komisjonil ja liikmesriikidel püüda tagada OECD rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud suuniste tugevdamine praegusel kujul, säilitades ja soodustades nende kohaldamist erijuhtudel, ning viia sisse riiklike kontaktpunktide hea tava, vaadates sealhulgas läbi viisid, kuidas Euroopa Liit saaks paremini täita oma kohust seoses riiklike kontaktpunktidega Euroopa välisteenistuse delegatsioonide kaudu;
Calls on the Commission and the Member States to seek to ensure that the OECD Guidelines on Multinational Enterprise are strengthened in their current update, maintaining and enhancing their application to ‘specific instances’ and introducing best practice for ‘National Contact Points’ (NCPs), including a review of how the European Union could better undertake its obligations on NCP through the European External Action Service’s delegations;
35. palub komisjonil ja liikmesriikidel innustada ELis asuvaid ettevõtteid järgima kogu oma tegevuses, eriti tütarettevõtete ja muude seotud üksuste tegevuses, inimõigusi, sealhulgas majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi ning keskkonnahoidu;
Requests the Commission and the Member States to encourage business enterprises domiciled in the EU to respect human rights, including economic and social rights, and the environment throughout their global operations, in particular those conducted by their subsidiaries and other related legal entities;
38. palub komisjonil muuta oma määruse ettepanekut kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (2010/0383 (COD)), et võimaldada hagejatel kaevata pädevuse lisaaluste loomise kaudu koos Euroopa emaettevõttega kohtusse kolmandas riigis asuv tütarettevõte;
Calls on the Commission to introduce amendments to its Proposal for a Regulation on jurisdiction and the recognition and enforcement of judgments in civil and commercial matters (2010/0383 (COD)) to enable claimants to sue a subsidiary domiciled in a third country, together with the European parent corporation, through the creation of additional grounds of jurisdiction;
Töötajate õigused ja töötingimused
Workers ’ rights and working conditions
45. kutsub komisjoni soodustama tihedamat koostööd Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja ILO vahel, eesmärgiga saavutada tööõiguse põhireeglite ja inimväärse töö põhimõtte arvessevõtmine Maailma Kaubandusorganisatsiooni tegevuses ning vältida sotsiaalse arengu ohustamist;
Calls upon the Commission to promote closer cooperation by the WTO with the ILO, making it possible for the ILO to submit expert reports to the WTO during trade disputes, in order to achieve labour standards and decent work mainstreaming in WTO activities and prevent the jeopardising of social development;
56. on seisukohal, et rahvusvaheliste reguleerijate arvu märkimisväärse kasvu tõttu kerkivad esile kiireloomulised küsimused rahvusvahelise õiguskorra sidususest ja toimimisest, eelkõige seoses töötajate õiguste ja põhiõiguste kaitsmisega;
Considers that the proliferation of international regulators creates urgent issues relating to the consistency and effectiveness of the international legal order, particularly as regards the protection of workers’ rights and fundamental rights;
Sotsiaalpoliitika välismõõde hõlmab ELi tegevust ja algatusi, mille eesmärk on töö- ja sotsiaalsete normide edendamine kolmandates riikides.
The external dimension of social policy includes activities and initiatives of the EU aimed at promoting labour and social standards in non-member countries.
Kuigi Lissaboni strateegiaga sotsiaalpoliitikale omistatud ja ELi 2020. aasta strateegiaga omistatav rõhuasetus on suurem kui iial varem, on konkurentsivõime ja majanduslike tegurite küsimused jätkuvalt sotsiaalsetest küsimustest tähtsamad.
Although the Lisbon Strategy attached and the EU2020 attaches to social policy emphasis that is greater than ever before, the issues of competitiveness and economic factors continue to take priority over social issues.
Tööõiguse põhireeglid on koondatud ILO kaheksasse konventsooni, mis keskenduvad ühinemisvabadusele ja kollektiivläbirääkimistele, sunniviisilise ja kohustusliku töö kaotamisele, diskrimineerimise kaotamisele tööhõive- ja ametialastes küsimustes ning laste tööjõu kasutamise kaotamisele.
Core labour standards are embedded in the eight ILO conventions that focus on the freedom of association and collective bargaining, the elimination of forced and compulsory labour, the elimination of discrimination in respect of employment and occupation and the abolition of child labour.
Lisaks asjaomastele konventsioonidele on ilmne ka globaliseerumise sotsiaalse mõõtme maailmakomisjoni aruande põhjal, et kitsas suunitlus turgudele tuleb asendada laiema huviga inimeste vastu, st keskenduda töötajate õiguste ja tööõiguse põhimõtete kaitsmisele.
It is clear not only from these conventions but also from the report of World Commission on the Social Dimension of Globalization that it is necessary to change the narrow focus on markets into the wider interest in people, i.e. focus on the protection of workers' rights and the rule of labour law.
Selleks et EL saaks pidada läbirääkimisi kolmandate riikidega, peavad nad austama kõike eespool nimetatut.
In order for the EU to negotiate with non-member countries, they must respect all the above mentioned.
Kui seda tingimust ei täideta, on läbirääkimised kolmandate riikidega võimatud.
This is a condition without which negotiations with non-member countries are impossible.
Kaubanduspoliitika ei saa vaadata mööda ühestki töötajate õiguste rikkumisest, mistõttu võib ühiskonna areng jätkuda üksnes pärast asjaomaste puuduste kõrvaldamist.
Trade policy cannot ignore any failure in respecting workers' rights and therefore the development of society may continue only after these drawbacks are removed.
Töönormide kehtestamisega toetab EL meeste ja naiste võimalusi inimväärse ja produktiivse töö saamiseks vabaduse, võrdsuse, turvalisuse ja väärikuse tingimustes.
By setting labour standards the EU supports opportunities for men and women to obtain decent and productive work in conditions of freedom, equality, security and dignity.
Praegust globaliseerumist arvesse võttes on rahvusvahelised töönormid selle tagamise aluseks, et kõik saavad maailmamajanduse kasvust kasu.
Given the current globalization international labour standards are the basis guaranteeing that the growth of the global economy will benefit all.
Rahvusvahelised töönormid peaksid eelkõige tagama inimeste arengu.
International labour standards should in the first place ensure the development of people as human beings.
Inimesed ei ole tarbekaup, mille hinda saab kaubelda.
People are not goods whose price can be negotiated.
Töö on osa meie igapäevaelust ja see on inimese väärikuse, heaolu ja arengu seisukohast väga oluline.
Work is a part of our everyday lives and is critical for dignity, welfare and development of a person.
Need väärtused peaksid olema majanduse arengu põhieesmärgid.
These values should be the main goals of the economic development.
Rahvusvahelisi töönorme kasutatakse selle tagamiseks, et majanduslik areng keskendub endiselt ja kindlalt inimese elu ja väärikuse parandamisele ning mitte töötajate tingimuste ja õiguste määramisele.
International labour standards are then used to ensure that the economic development remains very focused on improving human life and dignity and not on determining conditions and rights of workers.
Kui hindame nende riikide olukorda, kellega oleks mõistlik läbirääkimisi pidada, peame tuginema ELi sotsiaalpoliitikale ja ELi sotsiaalhartasse lisatud tagatistele.
When assessing the situation of countries with which it makes sense to negotiate, we must build on the EU social policy and on guarantees that are included in the EU Social Charter.
ELi sotsiaalpoliitika kolmandate riikide suhtes peab olema sidus, pragmaatiline, ühine ja asjatundlik.
EU social policy towards non-member countries must be coherent, pragmatic, united and professional.
Suhted ILO ja WTOga mängivad siinkohal väga olulist osa ja need peaksid olema rohkem tasakaalus.
The relation to ILO and WTO plays a crucial role here and should be more balanced.
On paradoksaalne, et mida suurem mõju on ELil ILO konventsioonide üle, seda vähem neid konventsioone ratifitseeritakse.
The paradoxical fact is that the more influence the EU over the ILO conventions has, the less these conventions are ratified.
WTO puhul on oluline tugevdada kaubandusläbirääkimiste ja sotsiaalsete normide vahelist seost.
In case of WTO it is necessary to strengthen the relation between trade negotiations and social standards.
Sajandivahetusel muutis EL oma sotsiaalpoliitika välismõõtme strateegiat, kasutades range lähenemisviisi asemel paindlikku lähenemisviisi, st keskendudes sotsiaalsete normide kaubanduslepingutega sidumise asemel pigem rahvusvahelisele koostööle ja dialoogile.
At the turn of the century, the EU changed its strategy for the external dimension of social policy from hard to soft approach, i.e. from focusing on linking social standards with trade agreements to focusing rather on international cooperation and dialogue.
EL kasutab erinevaid vahendeid sotsiaalpoliitika elluviimiseks kolmandates riikides.
The EU uses different types of instruments to implement social policy in non-member countries.
Vahendid jagunevad rangeteks, soovituslikeks ja rahalisteks.
They are hard, soft and financial instruments.
Nende vahendite kasutamine on tõendiks, et ELil on kaubanduspartnerite suhete osas ootused.
The use of these instruments is a proof that the EU expects certain behaviour from the relations with its trading partners.
Siiski on komistuskiviks nende vahendite rakendamine ja nende kasutamine partnerriikides.
The stumbling block nevertheless is the implementation of these instruments and their enforcement in partner countries.
Seetõttu on ELi jaoks oluline keskenduda põhjalikumalt nende vahendite, eriti ILO konventsioonide ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtete rakendamisele ja kasutamisele.
It is therefore crucial for the EU to focus more thoroughly on their implementation and enforcement; especially the ILO conventions and the principles of CSR.
Tihti on takistavaks asjaoluks riigi õiguskord; siiski on oma osa ka nõrgal poliitilisel tahtel ja sisemisel majanduslikul surutisel.
It is often the legal order of that country that hinders this; however, weak political will and economic pressure inside are in play as well.
Töötajate teadmatus oma õigustest on teine oluline tegur.
Ignorance of workers about their rights is another important factor.
Erinevate riikide mõjutamiseks ELi kasutatavate vahendite valikut mõjutavad asjaomaste riikide geograafiline asukoht, nende suhted ELiga ja eelkõige läbirääkimiste seis nende võimaliku ühinemise osas ELiga.
The selection of instruments to be used by the EU to effect different countries is influenced by geographical location of these countries, their relation to the EU and, above all, by the stage of negotiations on their possible accession to the EU.
Teiseks teguriks on riigi majanduslik olukord ja selle asetus ülemaailmses majanduslikus konkurentsis.
Another factor is the country's economic situation and its position in global economic competition.
Vastab tõele, et mida lähemale ELile riik asub, seda tihedamad majanduslikud ja poliitilised suhted nende vahel on ja seda suuremat mõju avaldab EL sellele riigile.
It is true that the closer to the EU a country is, the closer the economic and political relations they have and the greater influence the EU on the country has.
EL kasutab järjest enam soovituslikke vahendeid.
The EU increasingly makes use of soft instruments.
Need keskenduvad dialoogile ja soovitustele (ettevõtete sotsiaalne vastutus, inimväärse töö tegevuskava), mistõttu puudub neil normatiivne iseloom.
They are focused on dialogue and recommendations (CSR, Decent Work Agenda), therefore do not have a normative character.
Nende taotluseks on riigi käitumise muutmine, põhinedes oma valikute analüüsil.
They seek to change the behaviour of a country based on an analysis of their options.
Rangetel vahenditel, nagu ELi õigusaktid ja määrused (vabakaubanduslepingud, ILO konventsioonid, WTO kaubanduspoliitika) on õiguslikud tagajärjed ja riike võidakse nende rikkumise eest karistada.
Hard instruments, such as the EU legislation and regulations (FTA ILO conventions, WTO trade policies), have legal implications and the countries may be penalized for their violation.
Seetõttu on nende kasutamine mõnikord küsitav.
Therefore their use is sometimes questionable.
Seevastu rahalised vahendid hõlmavad abirahasid, tehnilist abi ja fonde, näiteks GAF, mis võimaldavad soovitud käitumist.
By contrast, financial instruments include grants, technical assistance and funds such as GAF, which enable the desired behaviour.
Tehnilist abi pakutakse näiteks riikidele, kes valmistuvad ühinemiseks ELiga, ning seda pakutakse abina riikide õigusaktide kohandamisel Euroopa standarditega, nt erinevate koolituste abil (Euroopa Koolitusfond).
Technical assistance is e.g. provided to countries preparing for accession to the EU and has a form of assistance in adapting their law to European standards, e.g. through various training (ETF).
Hiinal ja teistel tärkava turumajandusega Aasia riikidel on välisinvesteeringutes järjest tähtsam osa.
China and other Asian emerging economies are becoming more and more important actors in foreign investments.
See nähtus on siiski seotud riskiga, et asjaomased riigid ja nende ettevõtted ekspordivad madalamaid töönorme.
This phenomenon is nevertheless associated with the risk that these countries and their companies will export lower labour standards.
Me ei saa lubada kolmandatel riikidel, kes soovivad ELiga kaubanduslepinguid sõlmida, ELi suhtes siduvaid eeskirju eirata.
We cannot allow non-member countries wishing to enter into trade agreements with the EU to disregard the rules binding on the EU.
EL peab olema 4. teenuse osutamise viisi raames toimuvatest protsessidest teadlik.
EU must be alert towards processes of the MODE4 type.
See osutamisviis lubab rahvusvahelistel ettevõtetel kasutada välisriigis, kus ettevõte tegutseb, oma tööjõudu, mis piirab seega vastuvõtjariigi töötajate õigusi.
It allows international companies to use their own labour in a foreign country where the company operates and thereby restricts the rights of employees of the receiving country.
See edendab sotsiaalset dumpingut, mille vastu EL rangelt seisab.
This is actually promoting social dumping which the EU stands out sharply against.
Seetõttu ei ole 4. teenuste osutamise viisi ja sarnaseid nähtusi ühegi lepingu alastel läbirääkimistel võimalik heaks kiita.
It is therefore not possible to accept MODE4 and similar phenomena in any contract negotiations.
ELil on hea maine rahvusvahelise dialoogi ja sotsiaalsete küsimuste vallas.
The EU has a good reputation in terms of the international dialogue on social issues.
Selles osas peetakse ELi mõistvaks ja usaldusväärseks partneriks.
In this regard, it is considered a sensitive and trusted partner.
Seda asjaolu tuleks kasutada ELi edasipüüdlikumate eesmärkide saavutamiseks.
This must be used to achieve more ambitious goals set by the EU.
Üks neist on arendada välja ELi sidus, integreeritud ja asjatundlik lähenemisviis sotsiaalpoliitika välismõõtmele.
One of them is to build a coherent, integrated and professional approach of the EU to the external dimension of social policy.
Peamine roll on seejuures Euroopa Parlamendi sisesel koordineerimisel, aga ka Euroopa Komisjoniga ja vast loodud välisteenistusega kooskõlastamisel.
The key role is played by the coordination within the European Parliament, but also with the European Commission and the newly established External Action Service.
Järgmiseks sammuks peaks olema sellise sotsiaalse ühenduse loomine, kus ja mille kaudu saaks EL kõrgeid töönorme levitada.
The next step should be creating a kind of social alliance in which and through which the EU could disseminate high labour standards.
Hiina on selge näide riigist, kes omandab Aasias kiiresti olulise tegutseja staatuse.
China is a clear example of a country that is rapidly gaining the status of a crucial player in Asia.
Hiina tähtsus suureneb, siiski on töönormidel Hiina jaoks pigem negatiivne tähendus.
Its importance is growing; however, the area of labour standards for the Chinese has rather negative connotations.
Vaatamata sellele ei ole põhjust ajalooliselt häid suhteid Hiinaga mitte kasutada ja Hiinaga sotsiaalset ühendust mitte luua.
Despite that, there is no reason not to use the historically good relations with China and not to establish a social alliance with China.
Eespool mainitud koostöö valitsusväliste organisatsioonidega, nagu ILO ja WTO, peaks samuti paranema.
The aforementioned cooperation with NGOs such as the ILO and WTO should also improve.
Tasakaalustatud lähenemisviis on vajalik selle vältimiseks, et Rahvusvahelist Tööorganisatsiooni tajutakse üksnes ELi vahendina, võttes aluseks tihedad sidemed ILO ja ELi vahel.
It is necessary to take a balanced approach to avoid that the ILO will be perceived as a mere instrument of the EU based on the close ties between the ILO and the EU.
Eespool on mainitud tugevamaid sidemeid kaubandusläbirääkimiste ja sotsiaalsete normide vahel WTO raames.
Stronger links between trade negotiations and social standards in the context of the WTO have been mentioned above.
Rahvusvahelistel ettevõtetel on sotsiaalsete normide rakendamisel keskne roll.
International companies are the main actors in the implementation of social standards.
Seetõttu on ettevõtete sotsiaalse vastutuse selge ja ühemõtteline määratlemine väga oluline, et hoiduda praegustest erinevatest tõlgendustest ja kehtestada ettevõtete sotsiaalsele vastutusele miinimumnõuded ja nende täitmise järelevalve viis.
Therefore it is vital to have a clear unambiguous definition of CSR that will prevent the current variety of interpretations and to establish minimum requirements for CSR and a way of monitoring their fulfilment.
Ettevõtted ja organisatsioonid luuakse eelkõige kitsa huvi rahuldamiseks, milleks on kasumi teenimine.
Companies and organizations are established primarily to fulfil a narrow interest, which is making profit.
Järjest vähem soovivad nad riiklikust ja rahvusvahelisest õigusest ning lepingujärgsetest kohustustest kinni pidada.
They are less and less willing to respect national and international legislation and contractual obligations.
Nad kasutavad maksimaalselt ära madalaimate maksumääradega, odavaima tööjõuga asukohti ja keskkonda ning kõige haavatavamaid töötajaid kaitsvaid seadusi.
They maximally make use of places with the lowest taxes, cheapest labour and laws protecting the environment and the most vulnerable workers.
Rahvusvahelised ettevõtted suunavad tihti valitsusi, kes on huvitatud tegevusest oma territooriumil.
Multinational companies often direct the governments that are interested in their activities on their territory.
Ebakindlate, st ebastabiilsete ja ebapiisavate töökohtade arv suureneb pidevalt.
The number of jobs known as precarious, i.e. unstable and inadequate is constantly growing.
Õigusaktid ei saa neid ettevõtteid automaatselt sundida, vaatamata nende huvidele jagada kohalikku, piirkondlikku ja ettevõtete vastutust sidusrühmade kohta tehtud otsuste mõju osas, eriti kohas, kus nad tegutsevad.
Legislation cannot compel them to automatically, and despite their interests, share local, regional and corporate responsibility for the impact of their decisions on stakeholders, and especially on the site where they operate.
See tähendab olukorra radikaalset muutust võrreldes ajaga enne globaliseerumise algust, kui piirkonnas aastakümneid tegutsenud ettevõtted pidid võtma vastutuse selle piirkonna olukorra ja arengu eest.
This means a radical change in the situation before the start of globalization when companies operating in a region for decades had to bear responsibility for its state and development.
Ettevõtete sotsiaalse vastutuse mõistet on kasutatud 1970. aastatest.
CSR is a term used since the 70´s.
Mõned määratlevad seda kui „ettevõtete poolt sotsiaal- ja keskkonnaküsimuste vabatahtlikku kaasamist oma äritegevusse ja suhetesse teiste sidusrühmadega“.
Some define it as: ‘a concept whereby companies integrate social and environmental concerns in their business operations and in their interaction with their stakeholders on a voluntary basis’.
Rahvusvahelised ettevõtted on kindlaks teinud, et kui nad võtavad osa kuludest, millest riik on loobunud, enda kanda, tugevdab see nende positsiooni ühiskonnas ja selle tulemusena suureneb nende kasum.
Multinational companies have found out that if they take a part of the costs given up by the state, it will strengthen their position in the society and it will consequently increase their profitability.
Mõnes riigis heastavad nad sotsiaalse ebaõigluse valdkondades, kus riik seda ei tee.
In some countries, they set right social injustices in places where the state does not do that.
Ettevõtted töötasid oma sotsiaalselt vastutustundliku poliitika välja majanduskasvu ajal.
The corporations built their socially responsible policy in the period of economic growth.
Kas see muutub majanduslikult vähem soodsamal ajal?
Isn't it going to change with the less favourable economic times?
Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC) ja rahvusvahelised ametiühingud hülgavad ettevõtete sotsiaalse vastutuse, kui seda kasutatakse või kuritarvitatakse vaid avalike suhete reklaamimiseks ja turustamiseks.
ETUC and international trade unions reject CSR if it is used or abused just for PR advertising and marketing.
Nad tunnustavad ettevõtete sotsiaalset vastutust, kui see panustab jätkusuutlikku kasvu, kui see ei väldi dialoogi töövõtjatega ning kui seda ei nähta tööõiguse ja kollektiivläbirääkimiste alternatiivina.
They accept CSR if it contributes to the sustainable growth, if it doesn’t evade the dialogue with the employees and if it is not seen as an alternative to labour legislation and collective bargaining.
Kui ettevõte on avalikult vastutav, peab ta kõrgeid norme rakendama ettevõttesiseselt ja alles seejärel ettevõtteväliselt sidusrühmadega.
If a company is to be publicly responsible, it must apply high standards inwardly, only then outwardly with the stakeholders.