natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- täpsustada teatamiste määratlusi ja sisu;
- clarification of the definitions and the content of the notifications
- muuta rangemaks sätted Euroopa Komisjoni avaldatavate andmete konfidentsiaalsuse kohta;
- strengthening the provisions on the confidentiality of the data that would be published by the European Commission
- vähendada aruandluskoormust, nõudes komisjonilt rakendusaktis täpsustust, kuidas tuleks kohaldada erandit aruandluse dubleerimisest (kui investeerimisprojektide kohta peab aru andma mõne teise direktiivi alusel), eelkõige selle kohta, mille kohta tuleb aru anda, millal ja kes peab seda tegema, kellele ja millisel kujul;
- easing the reporting burden, by requiring the Commission to clarify in an implementing act how this exemption from double reporting (when reporting on investment projects is required under other directives) should be applied, in particular what must be reported, when, by whom, to whom and in what format.
- suurendada saadud teabe najal komisjoni tehtava analüüsi kasutegurit, kasutades seda eelhoiatusvahendina selliste infrastruktuuri puuduste kohta, mis seavad ohtu ELi ühise energiapoliitika eduka rakendamise;
- Improving the usefulness of the analysis that would be done by the Commission on the basis of the information received, so as to serve as an early-warning tool for infrastructure deficiency, which jeopardise a successful implementation of a common EU energy policy.
- hõlmata nafta ja gaasi kaevandamise ja tootmise seadmed, kuigi Euroopa Liidus on neid vähe ning nende arv kahaneb järjest;
- Include the capacities for extraction / production of oil and gas, although these are clearly in a small number and declining in the European Union
- lisada aruandekohustus veeldatud maagaasi seadmete kohta, raportöör peab seda tuleviku osas äärmiselt oluliseks, et tagada ELi gaasitarnete mitmekesisus;
- Include reporting obligations on capacities related to liquified natural gas, which the rapporteur considers as very important in the future for ensuring the diversification of the EU’s gas supply
- vähendada maismaa tuuleparkide aruandluskohustuse ülempiiri, sest hajutatud väikeste üksuste energiatootmisest võib saada ELi energiatoodangu oluline osa.
- Lower the threshold for reporting of on-shore wind power capacities, since delocalised energy production by smaller entities can become an important part of energy production in the EU.
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS ÕIGUSLIKU ALUSE KOHTA 29.1.2010
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASIS
Hr Herbert Reul
Mr Herbert Reul
Teema: Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 736/96 ( KOM(2009)0361 – C7 0125/2009 – 2009/0106(CNS) ) – arvamus õigusliku aluse kohta
Subject: Opinion on the legal basis of the Proposal for a Council Regulation concerning the notification to the Commission of investment projects in energy infrastructure within the European Community and repealing Regulation (EC) No 736/96 ( COM(2009)0361 – C7‑0125/2009 – 2009/0106(CNS) )
Austatud härra esimees
Dear Mr Reul,
Palusite 12. jaanuari 2010. aasta kirjas õiguskomisjonilt vastavalt kodukorra artikli 37 lõikele 2 arvamust komisjoni kõnealuse ettepaneku õigusliku aluse kohta.
By letter of 12 January 2010 you asked the Committee on Legal Affairs pursuant to Rule 37(2) to consider the legal basis of the above Commission proposal.
Kuna komisjon on teinud ettepaneku
Whereas the Commission has suggested
Oma teatises „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele“ (KOM(2009)665). , et Lissaboni lepingu jõustumise järgsed õiguslikud alused peaksid olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 337 koos Euratomi artikliga 187 (mis vastavad täpselt algselt esitatud Lissaboni lepingu eelsetele õiguslikele alustele: EÜ asutamislepingu artikkel 284 ja Euratomi artikkel 187), on tööstuskomisjoni raportöör ja teised liikmed esitanud muudatusettepaneku kasutada Lissaboni lepinguga võimaldatud uue õigusliku alusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 337 asemel sama lepingu artikli 194 lõiget 2.
In its communication, "Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures" (COM (2009) 665). that the post-Lisbon legal bases should be Article 337 TFEU together with Article 187 Euratom (which correspond exactly to the pre-Lisbon legal bases originally proposed: Article 284 EC and Article 187 Euratom), the Industry Committee's rapporteur and other members have tabled an amendment seeking to use the new legal basis afforded by the Lisbon Treaty of Article 194(2) TFEU in place of Article 337 TFEU.
Õiguskomisjon arutas eespool mainitud küsimust 28. jaanuari 2010. aasta koosolekul.
The committee considered this question at its meeting of 28 January 2010.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 337 ja Euratomi artikkel 187 on identsed, sätestades järgmist:
Articles 337 TFEU and 187 Euratom are identical, providing as follows:
„Nõukogu poolt kooskõlas aluslepingute sätetega lihthäälteenamusega kindlaksmääratud piirides ja tingimustel võib komisjon koguda informatsiooni ja korraldada kontrollimisi, mis on vajalikud temale antud ülesannete täitmiseks.“
"The Commission may, within the limits and under conditions laid down by the Council acting by a simple majority in accordance with the provisions of the Treaties, collect any information and carry out any checks required for the performance of the tasks entrusted to it."
Need kaks artiklit
Those two articles
Tegelikult oli sellel ajal EÜ asutamislepingu artikli 284 numbriks 213. olid õiguslikuks aluseks nõukogu 22. aprilli 1996. aasta määrusele (EÜ) nr 736/96 ühenduse huvidele vastavatest investeerimisprojektidest nafta-, maagaasi- ja elektrisektorites komisjonile teatamise kohta
In fact, at that time Article 284 EC was numbered 213. were used as the legal basis for Council Regulation (EC) No 736/96 of 22 April 1996 on notifying the Commission of investment projects of interest to the Community in the petroleum, natural gas and electricity sectors
Kõnealuse ettepanekuga võtta vastu määrus tunnistatakse see määrus kehtetuks, et selle eesmärke tõhusamalt täita.
The proposal for a regulation under consideration would repeal that regulation with a view to achieving its objectives more efficiently.
Tõepoolest kinnitab komisjon oma seletuskirjas, et määrust nr 736/96 „ei jõustata enam järjekindlalt ning see ei ole kooskõlas viimaste arengutega energeetika valdkonnas“.
Indeed in its explanatory memorandum the Commission asserts that Regulation No 736/96 is "no longer enforced consistently and geared to the most recent evolutions of the energy sector" .
Siiski ilmneb, et ettepanekut võtta vastu määrus käsitatakse järjena määrusele nr 736/96, kuna selles on öeldud, et läbivaatamise üldeesmärk on parandada ja tugevdada nimetatud määrusega kehtestatud süsteemi.
It would appear, however, that the proposal for a regulation is viewed as a continuation of Regulation No 736/96 since it sets out to "revise and to further strengthen the system laid down" by that instrument.
Tundub, et see ongi põhjus, miks komisjon teeb ettepaneku sama õigusliku aluse säilitamiseks.
It would seem that it is for this reason that the Commission is proposing to maintain the same legal basis.
Praeguseks jõustunud Lissaboni lepingus on erijaotis (XXI jaotis) energeetika kohta, mille artiklis 194 on sätestatud:
The Lisbon Treaty, now in force, has a specific title (Title XXI) on Energy, in which Article 194 provides as follows:
Artikkel 194
Article 194
Siseturu rajamise ja toimimise raames ning pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda, on liidu energiapoliitikal liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus järgmised eesmärgid:
In the context of the establishment and functioning of the internal market and with regard for the need to preserve and improve the environment, Union policy on energy shall aim, in a spirit of solidarity between Member States, to:
a) tagada energiaturu toimimine;
(a) ensure the functioning of the energy market;
b) tagada energiaga varustamise kindlus liidus;
(b) ensure security of energy supply in the Union ;
c) edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist; ning
(c) promote energy efficiency and energy saving and the development of new and renewable forms of energy; and
d) edendada energiavõrkude sidumist.
(d) promote the interconnection of energy networks.
Ilma et see piiraks aluslepingute muude sätete kohaldamist, kehtestavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed.
Without prejudice to the application of other provisions of the Treaties, the European Parliament and the Council, acting in accordance with the ordinary legislative procedure, shall establish the measures necessary to achieve the objectives in paragraph 1.
Asjaomased meetmed võetakse vastu pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega ning regioonide komiteega.
Such measures shall be adopted after consultation of the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions.
Need meetmed ei mõjuta liikmesriigi õigust määrata kindlaks oma energiavarude kasutamise tingimusi, tema valikuid erinevate energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri, ilma et see piiraks artikli 192 lõike 2 punkti c kohaldamist.
Such measures shall not affect a Member State's right to determine the conditions for exploiting its energy resources, its choice between different energy sources and the general structure of its energy supply, without prejudice to Article 192(2)(c).
Erandina lõikest 2 kehtestab nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt asjaomases lõikes osutatud meetmed, kui need on peamiselt maksualased.
By way of derogation from paragraph 2, the Council, acting in accordance with a special legislative procedure, shall unanimously and after consulting the European Parliament, establish the measures referred to therein when they are primarily of a fiscal nature.
Artikli 194 kasutamine kavandatud määruse õigusliku alusena võiks olla põhjendatud, sest õigusakt käsitleb „ komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest “.
Recourse to Article 194 as the legal basis for the proposed regulation could prove justified in so far as the instrument concerns "the notification to the Commission of investment projects in energy infrastructure".
Euroopa Liidu toimimise lepingu põhjalikust uurimisest ilmneb, et käesoleval juhul võiks kohaldada ka üleeuroopalisi võrke käsitleva XVI jaotise sätteid.
In this case, it appears from perusal of the Treaty on the functioning of the European Union that the provisions contained in Title XVI on trans-European networks could also be applicable.
Tõepoolest on artiklis 170 sätestatud, et liit aitab kaasa „üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas “.
Indeed, Article 170 provides that "the Union shall contribute to the establishment and development of trans-European networks in the areas of transport, telecommunications and energy infrastructures" .
Järelikult peab komisjon kindlaks määrama, milline nendest kolmest õiguslikust alusest kavandatud määruse jaoks valida.
Consequently, the committee has to determine on which of these three legal bases the proposed regulation ought to be adopted.
Kõigil kolmel õiguslikul alusel on seos kavandatud määrusega olemas.
Each of the three articles in question has a link with the proposed regulation.
Artiklis 337
Article 337
Endine EÜ asutamislepingu artikkel 284. sätestatakse, et komisjon võib koguda informatsiooni (käesoleval juhul informatsiooni energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektide kohta).
Formerly Article 284 EC. is concerned with the collection of information by the Commission (in this case, information about energy infrastructure investment projects).
Artikkel 194 käsitleb energiapoliitikat ja artikkel 170 infrastruktuure eelkõige energeetika valdkonnas.
Article 194 is concerned with energy policy and Article 170 with infrastructures , in particular in the field of energy.
Hoolimata Euroopa Kohtu hiljutisest otsusest
In spite of a recent judgment of the Court of Justice
3. septembri 2009 otsus kohtuasjas C-166/07: parlament vs. nõukogu, EKLis seni avaldamata. , mille kohaselt eri menetluste kohaldamise puhul on võimalik kahte õiguslikku alust ühildada, tuleks kahe õigusliku aluse kasutamist pidada erandlikuks, sest Euroopa Kohtu väljakujunenud arvamus on, et kahe õigusliku aluse ühildamine omavahel kokkusobimatute menetlustega ei ole võimalik
Judgment of 3 September 2009 in Case C-166/07 Parliament v. Council , not yet reported in the ECR. in which it was held that it was possible to combine two legal bases involving different procedures, it should be considered that recourse to such dual legal bases should be exceptional, since the established view of the Court is that a combination of legal bases with incompatible procedures is not possible
Samuti leidis kohus 2006. aasta otsuses
Accordingly, in a 2006 judgment
Artikli 337 puhul toimib nõukogu komisjoni ettepaneku alusel pärast parlamendiga konsulteerimist.
In the case of Article 337, the Council acts on a Commission proposal after consulting Parliament.
Nii artiklis 194 kui ka artiklis 170 on seevastu sätestatud, et kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust, see tähendab kaasotsustamismenetlust.
In contrast, both Articles 194 and 170 provide for recourse to the ordinary legislative procedure, that is to say, co-decision.
Õiguslikust seisukohast võiks siis artikleid 194 ja 170 kasutada ühendatult, kuid artiklit 337 ei saa ühendada kummagi artikliga.
Consequently, legally, whilst Articles 194 and 170 could be used in combination, Article 337 could not be combined with either of those articles.
I – Artikli 337 tagasilükkamine
I - Rejection of Article 337
Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale ei või õigusakti õigusliku aluse valik sõltuda ainult ühe institutsiooni veendumusest
According to the case-law, the choice of legal basis for a measure "may not depend simply on an institution’s conviction"
1. – Kavandatud meetme sisu
1. - Consideration of the content of the proposed measure
Sisu osas tundub olevat täiesti selge, et andmete teatamine (infrastruktuuri investeerimisprojektide kohta) on ettepaneku põhielement, mis tuleb välja nii artiklite pealkirjadest kui ka nende sisust.
As far as the content is concerned, it appears absolutely clear that the notification of information (relating to infrastructure investment projects) is the key element of the proposal, in the light of both the titles of the articles and their content.
Vastavalt sellele on artikli 3 pealkiri „ Andmete teatamine “, artikli 4 „ Andmeallikad “, artikli 6 „ Andmete kvaliteet ja avalikustamine “, artikli 8 „ Andmetöötlus “ ja artikli 9 „ Üksikisikute kaitse andmete töötlemisel “.
Accordingly, Article 3 is entitled, Notification of data , Article 4, Data sources , Article 6, Quality and publicity of data, Article 8, Data processing, and Article 9, Protection of individuals with regards to the processing of data .
Nende artiklite sisu keskendub informatsiooni kogumisele, nagu on sätestatud artiklis 337.
The content of those articles is focused on the collection of information as provided for in Article 337.
Artiklis 1 selgitatakse, et määruse eesmärk on kehtestada ühtne raamistik, et edastada komisjonile andmed ja teave.
Article 1 specifies that the object of the regulation is to establish "a common framework for the notification to the Commission of data and information" .
Artiklis 3 on sätestatud, et määruses täpsustatud andme- ja teabekogud tuleb koostada alates 2010. aasta algusest ja edaspidi iga kahe aasta tagant.
Article 3 provides that the data and information specified in the regulation are to be compiled from the beginning of 2010 and from then onwards every two years.
Artiklist 4 on selge, et liikmesriigid peavad asjaomastelt ettevõtetelt nõudma andmete edastamist, kui nad ei otsusta nende saamiseks muid vahendeid kasutada.
Article 4 makes it clear that the Member State are to get the undertakings concerned to supply the data, unless they decide to use other means of obtaining them.
Artiklis 5 on loetletud investeerimisprojektide kohta esitatavad andmed, nagu „ käikulaskmise võimalik kuupäev “.
Article 5 lists the type of data to be provided about investment projects, such as "the probable date of commissioning" .
Artiklis 6 nõutakse liikmesriikidelt komisjonile edastavate andmete ja teabe kvaliteedi, asjakohasuse, täpsuse, selguse, õigeaegsuse ja järjepidevuse tagamist.
Article 6 requires Member States to ensure the quality, relevance, accuracy, clarity, timeliness and coherence of data and information they notify to the Commission.
Nimetatakse ka komisjoni võimalust andmed avalikustada ja liikmesriikide kohustust kinni pidada tundlike äriandmete või -teabe konfidentsiaalsuse põhimõttest.
Mention is also made of the possibility for the Commission to publish the data and Member States' obligation to "preserve the confidentiality of commercially sensitive data or information" .
Artiklites 8 ja 9 antakse komisjonile volitused võtta rakendusmeetmeid ja pannakse komisjonile vastutus infotehnoloogiliste ressursside väljatöötamise eest, mis on vajalikud andmete vastuvõtmiseks, talletamiseks ja kõikvõimalikuks töötlemiseks.
Articles 7 and 8 authorise the Commission to adopt implementing measures and make the Commission responsible for developing the IT resources needed to receive, store and carry out any processing of the data.
Artikkel 9 käsitleb isikuandmete töötlemist.
Article 9 deals with the processing of personal data.
Kavandatud määrusest võib siiski leida ka energiaküsimuse.
However, the question of energy is also to be found in the content of the proposed regulation.
Artiklis 3 on täpsemalt märgitud, et andmeid ei pea esitama, kui need on juba edastatud „ EÜ energeetika valdkonna õigusaktide kohaselt “.
Article 3 specifies that the obligation to report data does not apply where the data has already been notified "pursuant to EC energy sector-specific legislation" .
Lisaks tuleb artiklist 5 selgelt välja, et kavandatud määrus käsitleb energiasektorit: selles nimetatakse kasutatava energiaallika liiki ja süsinikdioksiid kogumissüsteemide seadmeid.
Moreover, it clearly emerges from Article 5 that the proposed regulation has to do with the energy sector: it refers, for instance, to "the type of energy sources used", "the technologies of interest for security of supply purposes" and "the equipment of carbon capture systems" .
Ja lõpuks tehakse artiklis 10 („Järelevalve ja aruandlus“) selgeks, milliste andmete kogumisest jutt käib: mõte on lasta komisjonil teha ELi energiasüsteemi struktuuri arengu ja perspektiivi valdkonnaülene analüüs.
Lastly, Article 10, Monitoring and reporting, makes it clear what the collection of this information is all about: the idea is to enable the Commission to carry out "a cross-sector analysis of the structural evolution and perspectives of the EU energy system" .
Nagu artikli sõnastusest ilmneb, on andmed üksnes vajalik vahend komisjoni eesmärgi saavutamiseks, sest ainult nende andmete ja teabe alusel suudab komisjon tuvastada võimalikud lõhed nõudluse ja pakkumise vahel tulevikus ning investeeringuid takistavad asjaolud, levitada parimaid tavasid nende kõrvaldamiseks ja suurendada läbipaistvust.
As appears from the formulation of this article, the data constitute merely the necessary means of achieving the Commission's objective, since it is "on the basis of this data and information" that the Commission will be able to identify "potential future gaps of energy demand and supply" , "investment obstacles and [promote] best practices to address them" and increase "transparency for market participants" .
Need artiklid vastavad põhjendustele 1–5 ja põhjendusele 15, millega kehtestatakse raamistik, milles teabe kogumine peab toimuma, see tähendab kehtestatakse ühine energiapoliitika.
These articles correspond to recitals 1 to 5 and recital 15, which establish the framework within which the collection of information is to take place, namely "the introduction of a common energy policy".
a) Õigusakti artiklite osa põhjal:
(a) In the light of the enacting terms
Artiklist 10 ilmneb, et kavandatud määruse eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda:
It appears from Article 10 of the proposed regulation that its purpose is to enable the Commission to:
a) võimalike lõhede tuvastamisele energia nõudluse ja pakkumise vahel tulevikus;
(a) identify potential future gaps in energy demand and supply;
b) investeeringuid takistavate asjaolude tuvastamisele ja parimate tavade levitamisele nende kõrvaldamiseks;
(b) identify investment obstacles and promote best practices to address them;
c) läbipaistvuse suurendamisele turuosaliste jaoks.
(c) increase transparency for market participants.
Need eesmärgid on kahtlemata seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 eesmärkidega, sest selles on sätestatud, et liidu energiapoliitika peab tagama energiaturu toimimise (punktid b ja c).
Those aims are assuredly connected with those set out in Article 194 TFEU, since it provides that Union policy on energy has to "ensure the functioning of the energy market" (see (b) and (c)).
Artiklis 194 on ka sätestatud, et liidu poliitika peab tagama energiaga varustamise kindluse liidus, mille edendamiseks on selgelt ette nähtud punkt a.
Article 194 further provides that Union policy is to " ensure security of energy supply in the Union " , which point (a) is obviously designed to promote.
b) Preambuli põhjal
(b) In the light of the preamble
Põhjendustes esitatakse kavandatud akti põhjendused ja selgitus.
The recitals set out the reasons, the justification, for the proposed act.
Neist esimeses viidatakse ühise energiapoliitika kehtestamisele.
The first of them refers to the "introduction of a common energy policy" .
Selle kehtestamine on pikaajaline projekt, mis oli pikka aega vaid teostumatu unistus
The introduction of such a policy is a long-term project which remained for long a pipe dream
Sellest tulenevalt tuletatakse põhjenduses 1 meelde, et ühise energiapoliitika kehtestamine on eesmärk, mille ühendus on ise endale seadnud.
Accordingly, recital 1 recalls that the introduction of a common energy policy is "an objective which the Community has set itself" .
Järgmistes põhjendustes on täpsemalt selgitatud, kuidas andmete kogumine investeerimisprojektide kohta aitab kaasa liidu energiapoliitika teatavate konkreetsete eesmärkide saavutamisele, näiteks ühenduse energiavarustuse tagamine (põhjendus 3), ja energiaturgude nõuetekohasele toimimisele suurema läbipaistvuse abil (põhjendus 5).
More specifically, the following recitals set out to show how the collection of data on investment projects will enable certain specific objectives of the Union's policy with regard to energy to be achieved, notably "securing the Community's energy supply" (recital 3) and the proper functioning of the energy markets through "greater transparency" (recital 5).
Lisaks märgitakse põhjenduses 3, et ülevaade energeetika infrastruktuuri investeeringutest on samuti oluline üleminekuks vähem CO2-heiteid tekitavale energiasüsteemile .
In addition, recital 3 states that an overall view of energy infrastructure investment is also essential for “the transition towards a low carbon energy system” .
Tuleb märkida, et artikli 194 kohaselt tuleb energiapoliitikas arvesse võtta keskkonnapoliitikat ja seetõttu edendama „ energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist “.
It is noted that Article 194 mentions that energy policy has to have regard to environmental policy and accordingly must help to “ promote energy efficiency and energy saving and the development of new and renewable forms of energy” .
Nimetatud sidet andmete kogumise ja nende eesmärgi vahel on rõhutatud ettepanekule lisatud finantsselgituses.
That link between the collection of data and their aim is emphasised in the Legislative Financial Statement annexed to the proposal.