natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2009. aasta teatist „Kahekümnes aastaaruanne struktuurifondide rakendamise kohta (2008)” ( KOM(2009)0617 /2);
– having regard to the Commission’s communication of 21 December 2009 entitled ‘20th annual report on implementation of the structural funds (2008)’ ( COM(2009)0617 /2),
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ( A7-0139/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7‑0139/2010 ),
A. arvestades, et komisjon võttis Euroopa läbipaistvuse algatuse vastu 2005. aastal ning 2006. aastal avaldati roheline raamat, mille eesmärk oli suurendada ELi juhtimise läbipaistvust ja avatust ning aruandekohustuslikkust, ning arvestades, et teabe avalikustamine ELi rahalistest vahenditest abi saajate kohta on Euroopa läbipaistvuse algatuse üks nurgakive;
A. whereas the European Transparency Initiative (ETI) was adopted by the Commission in 2005, followed by the publication of the Green Paper in 2006 with the aim of improving the transparency, openness and accountability of EU governance, and whereas providing public information on the recipients of EU funds is a cornerstone of the ETI,
B. arvestades, et ühise haldussüsteemi raames hallatakse teavet ELi vahenditest abi saajate kohta liikmesriikide tasandil, ning arvestades, et ELi tasandi konkreetse kohustuse või komisjoni tugeva „suunamise” puudumisel on selle teabe avalikustamise ulatus liikmesriigiti väga erinev, mis muudab kogu ELi hõlmavate võrdluste tegemise keeruliseks;
B. whereas, under the shared management system, information on beneficiaries of EU funds is managed at Member State level, and whereas, in the absence of a specific EU obligation or a strong ‘steer’ from the Commission, the level to which such information is made public differs substantially from Member State to Member State, making an EU-wide comparison difficult,
C. arvestades, et ELi fondidest abi saajate avalikustamine võimaldab üldsusel osaleda sisulises arutelus avaliku raha kulutamise kohta, mis on toimiva demokraatia jaoks oluline;
C. whereas the disclosure of EU fund recipients enables public participation in a meaningful debate about how public money is spent, which is essential for functioning democracies,
D. arvestades, et ei ole loodud seost Euroopa läbipaistvuse algatuse ning reguleerituma ja siduvama finantskontrolli ja auditeerimise vahel;
D. whereas no link has been established between the ETI and the more regulated and binding issue of financial controls and auditing,
E. arvestades, et Euroopa läbipaistvuse algatusel peaks olema märkimisväärne mõju läbipaistvate partnerlussuhete tagamisele ühtekuuluvusvahendite programmitsükli eri etappides; arvestades siiski, et õigusaktides ei ole täpselt sätestatud, mil määral osapooled peaksid olema kaasatud mitmesugustesse programmitöö protsessidesse, ega kirjeldatud sellise kaasamise korda;
E. whereas the ETI should have a significant effect in terms of ensuring transparent partnerships in the upstream and downstream phases of the cohesion programming cycle; whereas, however, the regulations do not spell out the specific extent to which partners should be involved in the different programming processes or specify arrangements for such involvement,
F. arvestades, et puudub piisav eelteave komisjoni otsuste kohta, mis puudutavad suurprojektide rahastamist, ja seega puudub läbipaistvus, ning arvestades, et seda olukorda tuleks parandada,
F. whereas there is insufficient prior information about Commission decisions on the funding of major projects, and thus a lack of transparency, and whereas this should be remedied,
G. arvestades, et läbipaistvuse loogika peaks käima käsikäes struktuurifondidest toetuste saamise lihtsustamise protsessiga,
G. whereas the logic of transparency should go hand in hand with the process of simplifying the procedures for obtaining Structural Funds;
Ühtekuuluvusvahendite saajate andmete avalikustamine
Disclosure of data on beneficiaries of cohesion funding
4. rõhutab, et abisaajate kohta esitatud andmed tuleb muuta paremini kasutatavaks, parandades nii nende sisu kui ka vormi; kutsub seetõttu komisjoni üles määratlema täpsemat ja normatiivsemat formaati, täpsustades esitatava teabe struktuuri, vormi ja sisu; leiab, et vajaliku informatsiooni tagamine peaks endas sisaldama ka täppisotsingut, mis annaks kohese ülevaate otsitud elementidest;
Stresses that the usefulness of the data provided on beneficiaries needs to be improved in terms of both content and presentation; calls, therefore, on the Commission to define a more detailed and prescriptive format specifying the structure, form and content of the information to be provided; believes that providing the necessary information should also facilitate a criterion-based search with a view to obtaining an immediate picture of the elements sought;
Läbipaistvus ja ühine haldamine
Transparency and shared management
14. palub komisjonil vastavalt 2009. aasta lihtsustustele nõukogu määruses 1083/2006 teostada järelevalvet suurenenud ettemaksete kasutamise üle liikmesriikides;
Requests the Commission to monitor the utilisation of increased advance payments received by the Member States in accordance with the 2009 simplifications related to Council’s Regulation 1083/2006;
Läbipaistvus ja partnerlussuhted
Transparency and partnership
Läbipaistvuse suurendamine seoses ELi rahaliste vahendite eraldamisega suurprojektidele
Improving transparency in respect of EU funding of major projects
AVALIK TEAVE ÜHTEKUULUVUSVAHENDITE SAAJATE KOHTA
PUBLIC INFORMATION ON RECIPIENTS OF COHESION FUNDING
ELi rahaliste vahendite saajate kohta avaliku teabe esitamine on Euroopa läbipaistvuse algatuse üks nurgakive.
Providing public information on the recipients of EU-funds is a corner stone of the European Transparency Initiative (ETI).
Finantsmääruse artikli 30 lõike 3 ja artikli 53b lõike 2 punkti d järgi on liikmesriigid kohustatud esitama teavet ühiselt hallatavate ELi rahaliste vahendite kulutamise kohta, muu hulgas abisaajate tagantjärele avalikustamise kaudu.
Articles 30(3) and 53b §2 d) of the Financial Regulation require Member States to provide information on how EU funds under shared management are spent, in particular through the ex-post publication of beneficiaries.
Struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist abi saajate suhtes on avalikustamiskohustust täpsustatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1828/2006.
As regards the publication of beneficiaries of the Structural Funds and the Cohesion Fund, this obligation is further specified by Commission Regulation (EC) N° 1828/2006.
Nimetatud määruse artikli 7 lõike 1 punktis d nõutakse kolme liiki andmete avaldamist: a) abisaajate loetelu, b) toimingute nimetused ja c) toimingutele eraldatud avaliku sektori toetuse suurus.
Its Article 7 (1) (d) requires the publication of three categories of information: a) the list of the beneficiaries, b) the names of the operations and c) the amount of the public funding allocated to the operations.
Liikmesriigid ja korraldusasutused tõlgendavad neid Euroopa läbipaistvuse algatuse miinimumnõudeid väga erinevalt.
There are many differences between Member States and Managing Authorities in the interpretation of these ETI minimum requirements.
Need erinevused peegeldavad haldussuutlikkuse ning kultuuritraditsioonide, haldustavade ja hoiakute erinevusi.
They reflect differences both in administrative capacities and cultural and administrative traditions and attitudes.
Euroopa läbipaistvuse algatuse miinimumnõuete erinev käsitus ja tõlgendamine on saanud võimalikuks seetõttu, et õigusraamistik, mis sätestab abisaajate kohta teabe avaldamise kohustuse, ei ole kuigi range.
The different approaches to or interpretations of the ETI minimum requirements are made possible by the relatively loose legal framework enshrining the obligation of publishing data about beneficiaries.
Näiteks on ebaselge abisaaja määratlus ning see, milline abisaajale makstav toetuse summa tuleks avaldada (eraldatud summa või tegelikult makstud summa).
In particular, there is uncertainty about the definition of beneficiaries and the amount of public funding paid to beneficiary to be published (committed amounts vs. amounts effectively paid).
Komisjon on piirdunud andmete avaldamise ühtse soovitusliku standardi kohta ettepaneku tegemisega ja ELi üldsusele oma regionaalpoliitika peadirektoraadi veebilehel linkide pakkumisega, mille kaudu pääseb liikmesriikide elektroonilistele aadressidele, kus on avaldatud nõutud andmed Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist abi saajate kohta.
The Commission limits its role to proposing a common indicative standard for the publication of data and providing the EU public, through its DG REGIO website, with links to Member States’ electronic addresses where the requested data on ERDF and Cohesion Fund beneficiaries are published.
Nende ühiselt hallatavate fondide puhul on nimetatud lingid ja nende sisu ainuüksi liikmesriikide vastutusel ning sisu põhineb korraldusasutuste esitataval teabel.
With the afore-mentioned Funds implemented under ‘shared management’, these links and their content is the sole responsibility of the Member States and is based on information provided by the Managing Authorities.
Andmete esitamise ja kättesaadavuse erinevused ei võimalda täielikku võrdlust ELi tasandil.
The variability in the presentation and in the conditions of access to data does not allow a complete comparison at EU level.
Kuigi kõik liikmesriigid avaldavad vähemalt miinimumnõuetele vastavaid andmeid (mõnede territoriaalse koostöö programmide puhul ei ole nõuded siiski täielikult täidetud), on mõned liikmesriigid avaldanud lisateavet (nt projektide eesmärgid, ESFi puhul sihtrühmad jne), kuid seda nõuet ei ole praeguses õigusraamistikus ette nähtud.
While no Member State publishes less than the minimum requirements (although some territorial cooperation programmes do not fully comply), other Member States choose to publish additional information (e.g. objectives of the projects, target groups in case of ESF etc.), but this is not a requirement prescribed in the current legal framework.
PROGRAMMIDE KOOSTAMISE JA RAKENDAMISE LÄBIPAISTVUS
TRANSPARENCY OF PROGRAMME DESIGN AND DELIVERY
1) Ühine haldamine
1) Shared management
Nõukogu määruse nr 1083/2006 artiklis 69 on sätestatud, et „liikmesriik ja rakenduskava korraldusasutus annavad teavet toimingute ja kaasrahastatavate rakenduskavade kohta ning avalikustavad need.
Article 69 of Council Regulation N° 1083/2006 states that the “Member State and the Managing Authority for the Operational Programme shall provide information on and publicize operations and co-financed programmes.
Teave suunatakse Euroopa Liidu kodanikele ja toetusesaajatele eesmärgiga esile tuua ühenduse roll ja tagada fondide toetuste läbipaistvus.”
The information shall be addressed to European Union citizens and beneficiaries with the aim of highlighting the role of the Community and ensure that assistance from the Funds is transparent”.
Komisjoni määruse nr 1828/2006 teavitamisele ja avalikustamisele pühendatud osas on avalikustamisnõuded üksikasjalikult määratletud.
The information and publicity section of Commission Regulation N° 1828/2006 defines the detailed aspects of publicity requirements.
Kõikide struktuurifondidest kaasrahastatavate rakenduskavade jaoks peab korraldusasutuse või liikmesriigi poolt olema koostatud teavituskava, mis esitatakse komisjonile kommenteerimiseks ja kinnitamiseks.
All Operational Programmes co-financed by the Structural Funds must be covered by a Communication Plan prepared by the Managing Authority or the Member State and submitted to the Commission for comments and approval.
Teavituskavas määratletakse iga rakenduskava jaoks teavitusmeetmed ja määratakse kindlaks, kuidas rakendatakse ELi suuniseid nähtavuse kohta.
The Communication Plan defines the promotion activities for each Operational Programme and determines how the EU visibility guidelines are implemented.
Euroopa läbipaistvuse algatuse miinimumnõuded abisaajate avalikustamise kohta moodustavad teavituskava ühe osa, kuigi ametlikku seost Euroopa läbipaistvuse algatuse ja teavituskava vahel loodud ei ole.
Presentation of the ETI minimum data requirements on publication of beneficiaries forms part of the Communication plan, although there is no formal linkage between the ETI and the Communication Plan.
Oma teavitustegevuse raames peavad korraldusasutused tegelema abisaajate ning programmide rakendamisse kaasatud asutuste juhendamise ja koolitamisega.
Among their information activities, programme authorities are required to invest in guidance and training of beneficiaries and the bodies involved in implementing programmes.
Ka komisjon pakub suunamist ja koolitust, kuid et see oleks tulemuslik, peab vastav teave jõudma abisaajateni.
The Commission too provides guidance and training, but if it is to have an impact, this information needs to be passed on down the chain of beneficiaries.
Rakendusmääruse järgi tuleb luua korraldusasutuse poolt ametisse nimetatud kommunikatsiooniametnike Euroopa võrgustik.
The implementing Regulation requires the creation of an EU network of communication officers with designated responsibility at Managing Authority level.
Vastava sätte alusel loodi Euroopa Regionaalarengu Fondi jaoks võrgustik INFORM.
On that basis the INFORM network was established for the ERDF.
Sidususe ELi tasandil tagavad ka konsultatsioonid fondide koordineerimiskomitee (COCOF) kaudu, mis tuleb kokku mitu korda aastas.
Coherence at EU level is also provided by a consultative structure through the Coordination Committee of the Funds (COCOF) holding meetings several times a year.
See tõhustab teabevahetust erinevate struktuurifondide vahel ja soodustab riikidevahelist koostööd ELi struktuurifondide toetusest teavitamisel.
It enhances the exchange of information between the different structural funds and stimulates national cooperation in promoting EU structural funding support.
Nende võrgustike loomise kaudu ja nende surve tõttu võtab komisjon Euroopa läbipaistvuse algatuse puhul aluseks edendava lähenemisviisi, selle asemel, et kehtestada korraldusasutustele siduv määrus, samas kui liikmesriigid on kohustatud tagama avaldatud andmete õigsuse.
Through the arrangement of these networks and their peer pressure the Commission adopts a promotional approach towards ETI rather than imposing the regulation on Managing Authorities, while it is responsibility of the Member States to guarantee the accuracy of published data.
Kuigi detsentraliseeritud rakendussüsteemis on teabe levitamisel oluline osa hea juhtimise ja kontrolli tagamisel ning see aitab ära hoida probleemide tekkimist ning edendada nõuetelevastavust, ei ole loodud seost andmete läbipaistvuse algatuse ning reguleerituma ja siduvama finantskontrolli ja auditeerimise vahel.
Although in a decentralised delivery system dissemination of information is an essential element of good management and control and helps to prevent problems occurring and to foster compliance, no link is established between the data transparency initiative and the more regulated and binding issue of financial controls and auditing.
Euroopa läbipaistvuse algatusel peaks olema märkimisväärne mõju eeskirjadele, millega nähakse ette läbipaistvad partnerlussuhted programmitöö eri etappides.
ETI should have an important effect on the rules for a transparent partnership in the upstream and downstream phases of the programming process.
Partnerlus ja eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine ühtekuuluvuspoliitika programmitöö süsteemi võib olla mitmeti kasulik.
Partnership and, in particular, the involvement of civil society organisations in the programming system of cohesion policy can serve a range of functions.
Esiteks võib see parandada programmide reageerimissuutlikkust, tagades strateegiate parema vastavuse poliitilistele vajadustele ning aidates rakendada ja parandada tingimusi, mida tuleb arvesse võtta sellistes valdkondades nagu keskkonnakaitse, sooline võrdõiguslikkus, sotsiaalne kaasatus, puuetega inimeste vajadused jne.
First, it can improve the responsiveness of programmes, by better aligning strategies with policy needs and helping to implement and ameliorate conditions, which should be taken into account: environmental protection, gender equality, social inclusion, needs of the disabled, etc.
Teiseks võib see suurendada programmide tulemuslikkust, kuna korraldusasutused saavad juurdepääsu „kohalikele” teadmistele, mida kasutatakse toimingute täpsemaks suunamiseks ning seeläbi vahendite rakendamise ja projektide kvaliteedi parandamiseks.
Second, it can increase the effectiveness of programmes by allowing Managing Authorities to access ‘place-based’ knowledge which is used to improve the targeting of interventions, consequently improving the absorption of funds and project quality.
Ja kolmandaks võib see aidata kaasa aruandekohustuslikkuse suurenemisele, kuna partnerid vahendavad programmi puudutavat teavet kohapeal (suurendades seeläbi läbipaistvust ja avalikustamist) ning nõuavad programmi elluviimise korraldajatelt aru võetud meetmete ja saavutatud tulemuste kohta.
And third, it can contribute to improved accountability, insofar as the partners act as a transmitter and multiplier of programme information to their constituencies (thus increasing transparency and information) and hold programme authorities to account for the action taken and the results achieved.
Seega aitavad partnerlussuhted suurendada üldsuses omanikutunnet toetatavate projektide suhtes ja edendada ELi ühtekuuluvuspoliitika õiguspärasust.
Thus partnership contributes to enhancing the feeling of public ownership of supported projects and legitimacy of EU cohesion policy.
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 11 järgi peavad partnerid olema kaasatud programmi kavandamise ja elluviimise eri etappidesse alates rakenduskavade ettevalmistamisest kuni nende elluviimise, seire ja hindamiseni.
Article 11 of Council Regulation (EC) N° 1083/2006 requires partnership to cover the various stages of programme design and delivery: from the preparation, to the implementation, monitoring and evaluation of operational programmes.
Kuid peale määruse preambuli ja konkreetse artikli, mis käsitleb partnerluse põhimõtet, mainitakse partnereid või partnerlussuhteid õigusaktide tegevusalastes osades väga vähe.
However, beyond the preamble to the Regulation and the specific article on the partnership principle, there is very little mention of partners or partnership throughout the operational sections of the regulatory texts.
Komisjon ei ole esitanud täpseid ja ametlikult siduvaid juhiseid ega suuniseid selle kohta, kuidas partnerluse põhimõtet tuleks praktikas rakendada.
No precise and formally binding instructions or guidance have been provided by the Commission on how the partnership principle should be applied in practice.
See jätab artikli 11 täitmise viisi tegeliku tõlgendamise liikmesriikide ametiasutuste hooleks, mistõttu sõltub partnerluse põhimõtte rakendamine liikmesriikide traditsioonidest ja tavadest.
This leaves the actual interpretation on how to comply with Article 11 to the authorities of the Member States and thus the implementation of the partnership principle reliant on domestic traditions and practices.
Komisjoni roll tundub olevat liiga passiivne ja piirduvat vaatlemisega.
The Commission’s role seems to be too passive and observational.
Vaatamata laialdasele üksmeelele selle suhtes, et partnerlussuhted on olulised programmide edukuse ja tulemuslikkuse seisukohalt, on kodanikuühiskonna organisatsioonid rohkem kaasatud programmide koostamise etappidesse kui programmide juhtimise teistesse etappidesse.
Despite widespread consensus on the importance of partnership for the success and effectiveness of programmes, civil society organisations are more involved in the stages of programme design than in other stages of programme management.
LÄBIPAISTVUSE SUURENDAMINE SEOSES EUROOPA LIIDU RAHALISTE VAHENDITE ERALDAMISEGA SUURPROJEKTIDELE
IMPROVING TRANSPARENCY IN EU FUNDING OF MAJOR PROJECTS
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 41 järgi on komisjonil õigus liikmesriikide esitatud suurprojekte (s.t toiminguid, mille kogumaksumus ületab keskkonnaalaste meetmete puhul 25 miljonit eurot ja teiste valdkondade puhul 50 miljonit eurot) heaks kiita või tagasi lükata.
According to Article 41 of Council Regulation (EC) N° 1083/2006, the Commission has the authority to approve or reject major projects – i.e. operations that cost above EUR 25 million in the environmental sector or EUR 50 million in other fields - submitted by Member States.
Rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide seas, sealhulgas Euroopa Investeerimispangas ja Maailmapangas, on tavaks avaldada internetis teavet suuprojektide kohta enne nende rahastamise kohta otsuse tegemist.
Online publishing of information about major projects prior to decision on their financing is a common practice among international financial institutions, including the European Investment Bank and the World Bank.
Euroopa Komisjon on kahetsusväärne erand.
The European Commission is a regrettable exception.
Ei ole põhjust, miks komisjoni läbipaistvusstandardid peaksid olema madalamad kui Euroopa Investeerimispangal.
There is no reason why its transparency standards should be lower than those of the EIB.
Regionaalpoliitika peadirektoraat peaks Euroopa Investeerimispanga veebilehe eeskujul looma veebilehe, millel esitatakse suurprojektide nimekiri.
DG REGIO should set up a webpage with an online list of major projects based on the example of the EIB webpage.
See veebileht peaks võimaldama esitada ka selliste projektide kohta märkusi, nii et komisjon saaks esitatud projektide kohta erinevatest allikatest teavet, mis võimaldab tal teha paremaid, teadlikumaid otsuseid.
This webpage should also enable the submission of comments regarding such projects so that the Commission can benefit from a variety of sources of information on the submitted projects, which will enable it to make better, more well-informed decisions.
ELi poliitikavaldkondade arengusidusus ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsioon
on the EU Policy Coherence for Development and the ‘Official Development Assistance plus’ concept
Raportöör: Franziska Keller
Rapporteur: Franziska Keller
rahvusvahelise kaubanduse komisjonI ARVAMUS.........................................20
OPINION of the Committee on International Trade ......................................22
ELi poliitikavaldkondade arengusidususe ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsiooni kohta
on the EU Policy Coherence for Development and the ‘Official Development Assistance plus’ concept
– võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika „Euroopa konsensus”
– having regard to Articles 9 and 35 of the joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ja eriti artikli 21 lõiget 2, milles kehtestatakse liidu põhimõtted ja eesmärgid rahvusvaheliste suhete valdkonnas, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (Lissaboni lepingu) artiklit 208, milles kinnitatakse, et EL võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arenguriike;
– having regard to Title V of the Treaty on European Union and, in particular, Article 21(2) thereof, establishing the principles and objectives of the EU in international relations, and to Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union (Lisbon Treaty), which reaffirms that the EU shall take account of the objectives of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries,