natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(15 b) Kolme ELi liikmesriigi tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimine tekitas suure rahalise ja majandusliku kulu, mida need riigid üksi ei suutnud täies ulatuses kanda ja seetõttu andis ühendus neile rahalisi vahendeid, mille eesmärk oli katta osa dekomisjoneerimise ja jäätmeprojektide kuludest ning korvata majanduslike tagajärgede kulud.
(15b) The decommissioning of the nuclear power plants of the three EU countries imposed a significant financial and economical burden which could not be borne in full by the Member States concerned, and the Community therefore provided financial resources to the respective Member States, intended to cover part of the cost of decommissioning and waste projects and to offset the economic consequences.
(18) IAEA ajakohastas 2006. aastal kõiki oma standardeid ja avaldas ohutuse aluspõhimõtted 37 ; neid töid toetasid Euratom, OECD/NEA ja muud rahvusvahelised organisatsioonid.
(18) In 2006 the IAEA updated its entire corpus of standards and published the Fundamental Safety Principles 37 , which were jointly sponsored by Euratom, OECD/NEA and other international organisations.
Nagu toetavad organisatsioonid ühiselt teatasid, hõlbustab ohutuse aluspõhimõtete kohaldamine rahvusvaheliste ohutusnormide kohaldamist ja aitab saavutada rohkem kooskõla eri riikide eeskirjade vahel.
As stated by the Joint Sponsoring Organisations, applying the Fundamental Safety Principles will facilitate the application of international safety standards and will make for greater consistency between the arrangements of different States.
Seepärast on soovitatav, et kõik riigid võtaksid need põhimõtted omaks ja levitaksid neid.
It is therefore desirable that all States adhere to and advocate these principles.
Põhimõtted on siduvad IAEA jaoks tema töös ja liikmesriikide jaoks IAEA abil teostatavatel töödel.
The principles will be binding on the IAEA in relations to its operation and on States in relation to operation assisted by IAEA.
Riigid või toetavad organisatsioonid võivad oma äranägemisel need põhimõtted vastu võtta kohaldamiseks oma tegevuses.
States or sponsoring organisations may adopt the principles, at their own discretion, for application to their own activities.
(18) IAEA ajakohastas 2006. aastal kõiki oma standardeid ja avaldas ohutuse aluspõhimõtted 37 , mille töötasid üheskoos välja Euratom, OECD/NEA ja muud rahvusvahelised organisatsioonid.
(18) In 2006 the IAEA updated its entire corpus of standards and published the Fundamental Safety Principles 37 , which were jointly developed by Euratom, OECD/NEA and other international organisations.
(19 a) Keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise 25. juuni 1998. aasta konventsiooniga (Århusi konventsioon) antakse üldsusele õigused ja kehtestatakse konventsiooni osalistele ja riigiasutustele kohustused seoses keskkonnainfo kättesaadavusega, üldsuse osalemisega keskkonnaasjade, sealhulgas tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise üle otsustamises ning neis asjus kohtu poole pöördumisega.
(19a) The Aarhus Convention of 25 June 1998 on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters grants rights to the public and imposes on the parties thereto, and on public authorities , obligations regarding access to information and public participation and access to justice in environmental matters, which include the management of spent fuel and radioactive waste.
(19 b) Rahvusvaheline Tööorganisatsioon on võtnud vastu kiirguskaitse konventsiooni 1 ja soovituse 2 , mida kohaldatakse kõigi selliste tegevuste suhtes, mille käigus töötajad puutuvad kokku ioniseeriva kiirgusega, ja milles nõutakse asjakohaste meetmete võtmist töötajate tõhusa kaitse tagamiseks praeguste teadmiste alusel.
( 19b ) The I nternational L abour O rganization has adopted a Convention 1 and a Recommendation 2 on Radiation Protection , applicable to all activities involving exposure of workers to ioni s ing radiation in the course of work , and requires appropriate steps to be taken to ensure the effective protection of workers in the light of current knowledge.
1 C115 − Konventsioon töötajate kaitsmise kohta ioniseeriva kiirguse eest, vastu võetud 22. juunil 1960. aastal.
1 C115 Convention concerning the Protection of Workers against Ionising Radiations, adopted on 22 June 1960.
2 C114 − Soovitus töötajate kaitsmise kohta ioniseeriva kiirguse eest, vastu võetud 22. juunil 1960. aastal.
2 C114 Recommendation concerning the Protection of Workers against Ionising Radiations, adopted on 22 June 1960.
(22 a) Euroopa Parlament on ühtlasi sedastanud, et kõigil tuumaenergiaettevõtetel igas liikmesriigis peaks olema piisavalt rahalisi vahendeid katmaks kõiki dekomisjoneerimisega, kaasa arvatud jäätmete käitlemisega seotud kulusid, et toetada põhimõtet, mille järgi saastaja peab maksma, ning vältida riigiabi kasutamist, ja on kutsunud komisjoni üles määrama täpselt kindlaks igas liikmesriigis dekomisjoneerimiseks ettenähtud rahaliste vahendite kasutuseesmärgid, võttes seejuures arvesse nii demonteerimist kui ka selle käigus tekkivate radioaktiivsete jäätmete käitlemist, konditsioneerimist ja lõppladustamist 1 .
(22a) The European Parliament has also stated that , in all Member States , all nuclear undertakings should have sufficient financial resources available to cover all the costs of decommissioning, including waste management , in order to uphold the ‘ polluter pays ’ principle and to avoid any recourse to State aid, and has called on the Commission to draw up precise definitions concerning the use of financial resources earmarked for decommissioning in each Member State, taking into account decommissioning as well as the management, conditioning and final disposal of the resultant radioactive waste 1 .
1 Euroopa Parlamendi 16. novembri 2005. aasta resolutsioon tuumaelektrijaamade demonteerimiseks mõeldud rahaliste vahendite kasutamise kohta (ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 117).
1 European Parliament resolution of 16 November 2005 on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants (OJ C 280 E, 18.11.2006, p.
(23) ELis ja kogu maailmas tunnustatakse üha enam vajadust kasutada tuumaenergiat vastutustundlikult ning tagada eelkõige tuumaohutus ja -julgeolek .
(23) There is a growing recognition in the Union as well as worldwide of the need for a responsible use of nuclear energy, covering in particular nuclear safety and security.
Sellega seoses tuleb kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise küsimust käsitleda nii, et tagada tuumaenergia ohutu, optimeeritud ja jätkusuutlik kasutamine .
In this context the issue of spent fuel and radioactive waste management needs to be addressed in order to ensure a safe, optimised and sustainable use of nuclear energy .
(23) ELis ja kogu maailmas mõistetakse − eriti pärast hiljuti Jaapanis toimunud tõsist tuumaõnnetust − üha enam , et tuumaohutuse ja -julgeoleku eeskirju tuleb karmistada .
(23) There is a growing recognition in the Union as well as worldwide , especially following the recent serious nuclear accident in Japan , of the need to strengthen the rules regarding nuclear safety and security.
Sellega seoses on kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise puhul oluline tagada ohutu, optimaalne ja säästlik ladustamine ja/või lõppladustamine .
In this context the momentous issue of spent fuel and radioactive waste management needs to be addressed in order to ensure safe, optimised and sustainable storage and/or disposal .
(23 a) Oluline on rõhutada, et suur osa kasutatud tuumkütusest on taaskasutatav.
( 23a ) It should be stressed in this connection that a large proportion of spent fuel material is recoverable.
Seetõttu tuleks lõppjäätmete lõppladustamise kõrval võtta arvesse ka kasutatud tuumkütuse ringlussevõttu.
The recycling of spent fuel is therefore an aspect that needs to be taken into account, together with the disposal of final waste.
(24) Iga liikmesriik võib küll ise määrata kindlaks oma energiaallikad, kuid radioaktiivseid jäätmeid tekib kõikides liikmesriikides, olenemata sellest, kas neil on tuumareaktoreid.
(24) While it is up to the Member States to define their energy mix, all Member States generate radioactive waste, whether or not they have nuclear reactors.
Radioaktiivseid jäätmeid tekib peamiselt tuumkütusetsükliga seotud tegevuse, näiteks tuumaelektrijaamade töö ja kasutatud tuumkütusejääkide ümbertöötamise käigus, kuid ka seoses muu tegevusega, näiteks radioaktiivsete isotoopide kasutamisel meditsiinis, teadustöös ja tööstuses.
Radioactive waste arises mainly from activities of the nuclear fuel cycle , such as the operation of nuclear power plants and the reprocessing of spent fuel , but also from other activities, such as applications of radioactive isotopes in medicine, research and industry.
(24) Radioaktiivseid jäätmeid tekib kõikides liikmesriikides, olenemata sellest, kas neil on tuumareaktoreid.
(24) All Member States generate radioactive waste, whether or not they have nuclear power reactors.
Radioaktiivseid jäätmeid tekib peamiselt energiatootmisega seotud tegevuse, muu hulgas tuumaelektrijaamade töö ja nende dekomisjoneerimise käigus, kuid ka seoses muu tegevusega, näiteks radioaktiivsete isotoopide kasutamisel meditsiinis, teadustöös ja tööstuses.
Radioactive waste arises mainly from activities related to power generation, inter alia from the operation of nuclear power plants and their decommissioning , but also from other activities, such as applications of radioactive isotopes in medicine, research and industry.
(25) Tuumareaktorite töö käigus tekib ka kasutatud tuumkütust.
(25) The operation of nuclear reactors also generates spent fuel.
Iga liikmesriik võib ise määratleda oma tuumkütusetsüklipoliitika ja lugeda kasutatud tuumkütust ümbertöötamisele kuuluvaks väärtuslikuks tooraineks või kõrvaldamisele kuuluvateks jäätmeteks.
Each Member State may define its fuel cycle policy considering spent fuel as a valuable resource that may be reprocessed, or deciding to dispose of it as waste.
Milline ka ei oleks tema valik, on vaja kaaluda, kuidas kõrvaldada ümbertöötamisel eraldatud või jäätmeteks klassifitseeritud kasutatud tuumkütuse kõrge radioaktiivsusega jäätmeid.
Whatever option is chosen, the disposal of high level waste, separated at reprocessing, or of spent fuel regarded as waste should be considered.
Iga liikmesriik võib ise määratleda oma tuumkütusetsüklipoliitika ja lugeda kasutatud tuumkütust ümbertöötamisele ning ringlussevõtmisele kuuluvaks väärtuslikuks tooraineks või kõrvaldamisele kuuluvateks jäätmeteks.
Each Member State may define its fuel cycle policy considering spent fuel as a valuable resource that may be reprocessed and recycled , or deciding to dispose of it as waste.
Milline ka ei oleks tema valik, on vaja kaaluda, kuidas lõppladustada ümbertöötamisel eraldatud või jäätmeteks klassifitseeritud kasutatud tuumkütuse kõrge radioaktiivsusega jäätmeid.
Whatever option is chosen, the disposal of high level waste, separated at reprocessing, or of spent fuel regarded as waste should be considered.
(27) Radioaktiivseid jäätmeid , kaasa arvatud jäätmeteks loetud kasutatud tuumkütust on vaja koguda ja eraldada need inimestest ja elukeskkonnast pikaks ajaks.
(27) Radioactive waste, including spent fuel considered as waste, requires containment and isolation from humans and the living environment over the long term.
Jäätmete konkreetsete omaduste (radionukliidide sisalduse) tõttu on vaja meetmeid, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda ioniseeriva kiirgusega seotud ohtude eest, ning käitlemise lõpus on vaja jäätmed kõrvaldada sobivatesse mahutitesse.
Its specific nature (content of radionuclides) requires arrangements to protect human health and the environment against dangers arising from ionizing radiation, including disposal in appropriate facilities as the end point of its management.
Radioaktiivsete jäätmete ladustamine, sealhulgas pikaajaline ladustamine, on ajutine lahendus, mitte kõrvaldamise alternatiiv.
The storage of radioactive waste, including long-term storage, is an interim solution but not an alternative to disposal.
(27) Radioaktiivsed jäätmed , kaasa arvatud jäätmeteks loetud kasutatud tuumkütus tuleb nõuetele vastavalt ladustamiseks sobivale kujule viia, kokku koguda ja inimestest ja elukeskkonnast pikaks ajaks eraldada .
(27) Radioactive waste, including spent fuel considered as waste, requires appropriate conditioning, containment and isolation from humans and the living environment over the long term.
Jäätmete konkreetsete omaduste (radionukliidide sisalduse) tõttu on vaja meetmeid, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda ioniseeriva kiirgusega seotud ohtude eest, ning käitlemise lõpus on vaja jäätmed lõppladustada sobivatesse mahutitesse.
Its specific nature (content of radionuclides) requires arrangements to protect human health and the environment against dangers arising from ionizing radiation, including disposal in appropriate facilities as the end point of its management.
Biosfäärist isoleerimise ja ohutu kogumise põhiliseks eelduseks on jäätmete viimine püsivale kujule ja nõuetekohane pakendamine.
Conditioning into stable waste forms and appropriate packaging is a fundamental prerequisite to safe containment and isolation from the biosphere.
(28) Riigi radioaktiivsete jäätmete klassifitseerimise skeemiga tuleks sellist korraldust toetada sel viisil, et skeemis võetakse täielikult arvesse radioaktiivsete jäätmete konkreetsed liigid ja nende omadused.
(28) A national radioactive waste classification scheme should support these arrangements taking fully into account the specific types and properties of radioactive waste.
Täpsed kriteeriumid, mille alusel jäätmetele omistatakse teatav jäätmeklass, sõltuvad iga liikmesriigi konkreetsest, jäätmete laadiga seotud olukorrast ning olemasolevatest või kavandatavatest lõppladustamise võimalustest.
The precise criteria according to which waste is assigned to a particular waste class will depend on the specific situation in the State in relation to the nature of the waste and the disposal options available or under consideration.
Liikmesriikide vahelise suhtlemise ja teabevahetuse hõlbustamiseks ning läbipaistvuse tagamiseks tuleks riiklikus programmis üksikasjalikult kirjeldada klassifitseerimisskeemi.
To facilitate communication and exchanges of information between Member States , and to provide for transparency, a classification scheme should be described in detail in the national programme.
Radioaktiivsete jäätmete klassifitseerimine on seotud käitlemise ohutusasega.
Classification of radioactive waste is related to safety aspects of their management.
Klassifikatsioon ühendab jäätmete omadusi ning reguleeriva organi või jäätmete käitlemise koha operaatori kehtestatud ohutusnõudeid.
In this context it provides a link between the waste characteristics and safety objectives that have been set up by a regulatory body or the operator of a waste management facility.
Sellise klassifitseerimissüsteemi abil saab koostada jäätmekäitlusstrateegiaid ja riiklikke programme ning see peaks olema programmides üksikasjalikult välja toodud.
Such a classification system serves in devising waste management strategies and establishing national programmes and as such should be detailed and published in the programmes.
(29) Tüüpiline kõrvaldamispõhimõte lühiealiste ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete puhul on kõrvaldamine maapinna lähedal asuvatesse mahutitesse .
(29) The typical disposal concept for short lived low and intermediate level waste is near surface disposal.
Pärast 30 aastat uurimistööd on tehnilisel tasemel laialdaselt omaks võetud , et nii kõrge radioaktiivsusega jäätmete käitlemise kui ka jäätmeteks loetud kasutatud tuumkütuse käitlemise lõppetapina on geoloogiline lõppladustamine sügaval asuvates geoloogilistes kihtides ohutuim ja jätkusuutlikem valik .
Following 30 years of research, it is broadly accepted at the technical level that deep geological disposal represents the safest and most sustainable option as the end point of the management of high level waste and spent fuel considered as waste .
Seega tuleks edendada liikumist kõrvaldamise rakendamise poole .
Thus moving towards implementation of disposal should be pursued.
(29) Lühiealiste madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete lõppladustamiseks kasutatakse eri lahendusi, nt lõppladustamist maapinna lähedal (lõppladustamine ehitistes, matmine maapinna lähedale või maapinnast mõnekümne meetri sügavusele) ja lõppladustamist nüüdisaegsetes 70−100 m sügavusel maa all asuvates geoloogilistes hoidlates .
(29) Disposal concepts for short lived low and intermediate level waste vary from near surface disposal (in buildings, shallow burial or burial down to a few tens of metres below the surface) to state-of-the-art disposal in geologic repositories 70 to 100 m etres underground .
Peaaegu kõik pikaealised madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmed ladustatakse.
Nearly all the long-lived short and intermediate radioactive waste is stored.
Pärast 30 aastat uurimistööd on teaduslikult tõestatud , et kõrge radioaktiivsusega jäätmete käitlemise lõppetapina on geoloogiline lõppladustamine sügaval asuvates geoloogilistes kihtides teostatav, ning see võiks olla ohutu ja ökonoomne lahendus .
Following 30 years of research, the feasibility of deep geological disposal has been demonstrated at scientific level, and this could represent a safe and economic option as the end point of the management of high level radioactive waste.
Radioaktiivsete jäätmete geoloogilise lõppladustamise tehnoloogiaplatvormi raames toimuvad tegevused võivad hõlbustada asjaomaste ekspertteadmiste ja tehnoloogia kättesaadavust.
The activities conducted under the ‘ Implementing Geological Disposal of Radioactive Waste Technology Platform ’ (IGD-TP) could facilitate access to expertise and technology in this respect.
Uuritakse ka muid võimalusi, nagu ladustamine maapinnal või maapinna lähedal asuvates kõrgtehnoloogilistes ladustamisrajatistes, kuivas kivimis või lõppladustamine sügavates (3000−5000 meetri sügavustes) puuraukudes, sh reversiivse ladustamise ja väljavõtmise võimalust.
Various other options are also under investigation , such as engineered storage facilities on or near-surface, dry-rock disposition or disposal in deep bore-holes (3000 to 5000 metr es deep), including possible reversibility and retrievability.
Seega tuleks edendada kõiki lahendusi puudutavat teadustegevust .
Thus , further research into all the options should be pursued.
(29 a) Teadusuuringute puhul, mis käsitlevad radioaktiivsete jäätmete lõppladustamist transmutatsiooni või jäätmete radioaktiivsuse ja poolestusaja vähendamise muude viiside teel, tuleks kaaluda ka radioaktiivsete jäätmete pikas perspektiivis reversiivset ladustamist sügavates geoloogilistes kihtides.
(29a) In view of the research into the disposal of radioactive waste by transmutation or other means of reducing its radioactivity and half-life, longer-term reversible storage of radioactive waste in deep geological formations should also be considered .
(30) Kuigi iga liikmesriik vastutab ise oma kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise poliitika eest, peaks see poliitika olema kooskõlas IAEA kehtestatud asjakohaste ohutuse aluspõhimõtetega.
(30) Although each Member State is responsible for its own policy on spent fuel and radioactive waste management, that policy should respect the relevant fundamental safety principles set by the IAEA.
Iga liikmesriigi moraalne kohus on vältida olemasolevate kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete, samuti olemasolevate tuumakäitiste dekomisjoneerimisega seotud koormuse põhjendamatut seadmist tulevastele põlvkondadele.
It is an ethical obligation of each Member State to avoid any undue burden on future generations in respect of the existing spent fuel and radioactive waste, as well as those expected from decommissioning of existing nuclear installations.
(30) Kuigi iga liikmesriik vastutab ise oma kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise poliitika eest, peaks see poliitika olema mitte ainult kooskõlas IAEA kehtestatud asjakohaste ohutuse aluspõhimõtetega , vaid sellega tuleb kehtestada ka kõrgeimad ohutusnormid, mille puhul on arvestatud reguleerimis- ja operatiivtasandi nüüdisaegseid tavasid ja parimat võimalikku tehnikat .
(30) Although each Member State is responsible for its own policy on spent fuel and radioactive waste management, that policy should not only respect the relevant fundamental safety principles set by the IAEA but should also impose the highest safety standards reflect ing state - of - the - art practices at regulatory and operational level and Best Available Technology (BAT) .
Iga liikmesriigi moraalne kohus on vältida varasemate ja olemasolevate kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete, samuti olemasolevate tuumakäitiste dekomisjoneerimisega seotud koormuse põhjendamatut seadmist tulevastele põlvkondadele.
It is an ethical obligation of each Member State to avoid any undue burden on future generations in respect of the historical and existing spent fuel and radioactive waste, as well as those expected from decommissioning of existing nuclear installations.
Liikmesriigid peaksid seega kehtestama dekomisjoneerimispoliitika, mis tagaks et rajatiste demonteerimine toimub ohutuimal viisil võimalikult kiiresti peale nende sulgemist.
Member States should therefore establish a decommissioning policy which guarantees the dismantling of facilities in the safest manner as early as possible after their closure.
(31) Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku käitlemise jaoks peaks iga liikmesriik kehtestama riikliku raamistiku, millega tagataks poliitilised kohustused ja tehtud otsuste järk-järguline rakendamine vajalike õigusaktide, reguleerimise ja organiseerimisega, samuti vastutuse selge jaotus.
(31) For the responsible management of spent fuel and radioactive waste, each Member State should establish a national framework which assures political commitments and stepwise decision making implemented through adequate legislation, regulation and organisation with a clear allocation of responsibilities.
(31) Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku käitlemise jaoks peaks iga liikmesriik kehtestama riikliku raamistiku, millega tagataks poliitilised kohustused ja tehtud otsuste järkjärguline rakendamine (vastavalt Århusi konventsioonile) vajalike õigusaktide, reguleerimise ja organiseerimisega, samuti vastutuse selge jaotus.
(31) For the responsible management of spent fuel and radioactive waste, each Member State should establish a national framework which guarantees political commitments and stepwise decision making in keeping with the Aarhus Convention, implemented through adequate legislation, regulation and organisation with a clear allocation of responsibilities.
25. juuni 1998. aasta Århusi konventsiooni (keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon) lepinguosalisena on Euroopa Liit võtnud endale kohustuse järgida selle rahvusvahelise lepingu põhimõtteid ja on need lisanud 26. mai 2003. aasta direktiivi 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse.
As a party to the Aarhus Convention of 25 June 1998 on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters, the European Union has undertaken to abide by the principles of this international convention and has incorporated them in Directive 2003/35/EC of 26 May 2003 providing for public participation in respect of the drawing up of certain plans and programmes relating to the environment.
(32 a) Liikmesriigid peaksid tagama, et kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks ja ladustamiseks eraldatakse piisavalt rahalisi vahendeid.
(32a) Member States should ensure that sufficient funding is available for the management and storage of spent fuel and radioactive waste.