natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Direktiivi eesmärk on võimaldada liikmesriikidel koguda vastavalt oma seadustele hoiustelt intressidena saadava tulu pealt maksu tegelikelt tulusaajatelt, isegi kui viimased on füüsilised isikud, kes maksavad makse ühes liikmesriigis ja saavad intressitulu teisest liikmesriigist.
The objective of the Directive is to enable Member States to collect tax, in accordance with their laws, on savings income in the form of interest payments from the beneficial owners of such income even when the latter are natural persons liable for tax in one Member State who receive this interest income from another Member State.
Direktiivi artikli 18 kohaselt peab komisjon nõukogule iga kolme aasta järel aru andma direktiivi toimimise kohta ning tegema nõukogule nende aruannete põhjal ettepaneku direktiivi muutmiseks, kui see vajalikuks osutub.
Under Article 18 of the Directive the Commission is to report to the Council every three years on the operation of this Directive and propose to the Council, on the basis of these reports, any amendments to the Directive that prove necessary.
Oma esimeses, 15. septembril 2008. aastal vastu võetud aruandes märkis komisjon, et praegu on võimalik direktiivi sätetest kõrvale hoida, kasutades selleks vahendavaid investeerimisfirmasid (ettevõtteid või õiguslikke üksusi), mida praegune „tulusaaja” määratlus ei hõlma (määratlus hõlmab ainult füüsilisi isikuid) ja mis seni ei ole direktiivi alusel kohustatud tegutsema makseasutusena.
In its first report adopted on 15 September 2008 the Commission stated that it was now possible to circumvent the Directive by using interposed investment companies (legal entities or arrangements) which are not covered by the current official definition of ‘beneficial owner’ (since the definition covers only natural persons) and which on the other hand are not obliged under the Directive to act as paying agents.
Direktiivi sätetest saab kõrvale hoida ka sellise investeerimisportfelli koostamise abil, mis tagab võlakohustustega samaväärsetele investeeringutele iseloomuliku riskide piiramise, paindlikkuse ja kokkulepitud investeeringutootluse, kuid mille tulu jääb direktiivi intressi määratlusest välja.
The Directive may also be circumvented by arranging the investment portfolio in such a way that the income, whilst benefiting from limitations of risk, flexibility and an agreed return on investment equivalent to debt claims, remains outside the formal definition of ‘interest’ within the meaning of the Directive.
Komisjoni ettepaneku eesmärgid ja kavandatavate meetmete ülevaade
Objectives of the Commission proposal and outline of proposed measures
Komisjoni ettepaneku eesmärk on laiendada direktiivi kohaldamisala, suurendamata ettevõtjate halduskoormust.
The objective of the Commission proposal is to broaden the scope of the Directive without increasing the administrative burden for economic operators.
Lisaks on eesmärk teha muudatused, mille abil püütakse võimaluste piires sulgeda komisjoni aruandes esile toodud direktiivi jäänud augud ja vältida moonutusi.
It also seeks to make amendments with a view, as far as possible, to closing the remaining loopholes in the Directive disclosed in the Commission report and preventing distortions.
Tegeliku tulusaaja määratlus
Definition of ‘beneficial owner’
Direktiivi kohaldamisalasse ei kuulu praegu maksed sellistele ettevõtetele ja õiguslikele üksustele, mis kuuluvad füüsilistele isikutele, mistõttu füüsilistel isikutel on olnud võimalik direktiivi sätetest kõrvale hoida, kasutades vahendajana ettevõtet või õiguslikku üksust.
The scope of the Directive does not currently cover payments to those legal entities and arrangements which are owned by natural persons, and consequently natural persons have been able to circumvent the rules of the Directive by using an interposed legal entity or arrangement.
Komisjon leiab, et tegeliku tulusaaja määratluse laiendamine, nii et see hõlmaks kõiki makseid ettevõtetele ja õiguslikele üksustele, ei oleks asjakohane lahendus ja oleks liiga raskekujuline.
The Commission considers that extending the definition of ‘beneficial owner’ to cover all payments to legal entities and arrangements would not be an appropriate solution and would be too heavy-handed.
Komisjoni meelest on kasulikum kohustada makseasutusi kasutama teavet, mis on rahapesuvastaste kohustuste alusel (direktiiv 2005/60/EÜ) neile juba kättesaadav ( look-through menetlus).
In the Commission’s view a more efficient solution is to ask paying agents to use the information already available to them under the anti-money-laundering obligations (Directive 2005/60/EC) – the ‘look-through’ procedure.
Selle abil püütakse tagada, et kõiki füüsilisi isikuid, kes kasutavad teisi vahendajaid oma hoiuste tootluse vastuvõtmiseks, maksustatakse liikmesriigis, mille residendid nad on.
In this way it seeks to ensure that all those natural persons who make use of other intermediate agents receiving the product of their savings are actually taxed in their Member State of residence.
Ettepaneku kohaselt kohaldaksid ELis asuvad makseasutused look-through menetlust maksete suhtes, mis on tehtud väljaspool ELi asuvatele ettevõtetele või õiguslikele üksustele, mille puhul ei ole tagatud kõnealustele ettevõtetele või õiguslikele üksustele makstud intressitulu asjakohane maksustamine.
Under the proposal, paying agents located in the EU would apply the look-through procedure to payments made to such legal entities and arrangements situated outside the EU where appropriate taxation of interest income paid to these legal entities or arrangements is not ensured.
Need ettevõtted ja õiguslikud üksused on loetletud I lisas.
These legal entities and arrangements are listed in Annex I.
Olemasolevate rahapesuvastaste eeskirjade kasutamist on põhjendatud täiendava halduskoormuse vältimisega.
The arguments used to support the use of existing anti-money-laundering rules is that this avoids an additional administrative burden.
Viited eespool nimetatud direktiivile on siiski problemaatilised, muu hulgas terminoloogiliste erinevuste tõttu, mis raskendab direktiivi tõlgendamist.
However, references to the above-mentioned directive are problematic, partly because of the terminological differences which make the interpretation of the directive difficult.
Rahapesu vältimiseks mõeldud andmekogumissüsteem ei ole iseenesest sobiv maksudest kõrvalehoidmise vältimiseks, mis on direktiivi eesmärk.
The data collection system designed to prevent money laundering is not in itself suited to the Directive’s purpose of preventing tax avoidance.
Rahapesuvastaste eeskirjade kasutamist selles direktiivis tuleks rohkem selgitada, et vältida ebaselgust.
The use of the anti-money-laundering rules in this directive should be further clarified to avoid uncertainties.
Makseasutus ja vastuvõttev makseasutus
‘Paying agent’ and ‘paying agent upon receipt’
Komisjon teeb direktiivi artiklis 4 ettepaneku täpsustada makseasutuse mõistet ning selle muudatuse kohaselt oleks vahendajana tegutseval struktuuril kohustus tegutseda „intressimakset vastuvõtva makseasutusena”.
The Commission proposes in Article 4 of the Directive to clarify the term ‘paying agent’, and under its amendment any intermediate structure would be required to operate as a ‘paying agent upon receipt of an interest payment’.
Tehakse ettepanek lisada direktiivile III lisana positiivne nimekiri, mis sisaldab iga liikmesriigi ettevõtteid ja õiguslikke üksusi, mida käsitletakse „intressimakset vastuvõtvate makseasutustena”.
It proposes to add a positive list containing all the entities and legal arrangements regarded as ‘paying agents upon receipt of an interest payment’ as Annex III.
Kuid ebaselgeks jääb vastutuse jagunemine makseasutuste vahel olukorras, kus mitu makseasutust tegutsevad vahendajatena, enne kui hoiuseintressid jõuavad tegeliku kasusaajani.
However, the division of responsibility among paying agents remains unclear in situations where several paying agents operate as intermediate structures before the yield from the savings reaches the beneficial owner.
Intressimaksete määratlus
Definition of ‘interest payments’
Komisjon teeb ettepaneku muuta direktiivi artiklit 6, et saadud intressi määratlus hõlmaks lisaks intressitulule ka intressituluga sisuliselt samaväärset tulu, mida saadakse väärtpaberite eest ja mida võib investori seisukohast pidada võlakohustustega samaväärseks, sest nendega seonduv risk on teada ja see ei ole suurem kui võlakohustustega seotud risk (investor saab tähtaja möödudes tagasi vähemalt 95% investeeritud kapitalist).
The Commission proposes to amend Article 6 of the Directive so that the definition of ‘interest’ received covers not only income from interest but also income substantially equivalent to interest income which is obtained from securities and may be regarded by the investor as equivalent to debt claims, because the risk inherent in them is known and is greater than that of debt claims (the investor obtains at least 95% of the invested capital back at the end of the term of the securities).
Ettepanekuga püütakse võimalikult vähe pärssida sektori investeerimistegevust; 95% tagatud kapitali määr on väärtpaberite puhul põhjendatud ning põhjustatav ebamugavus on muudatusest saadava kasuga proportsionaalne.
The proposal seeks to place as little strain as possible on investment activity in this sector; the threshold level of 95% guaranteed capital is justified as regards the securities and the inconvenience caused is proportionate in the light of the benefit derived from the amendment.
Komisjon teeb samuti ettepaneku laiendada direktiivi kohaldamisala tulule elukindlustuslepingutest, mida saab otseselt võrrelda investeerimisfondidega, kuna nende tegelik positiivne tulu on täielikult seotud võlakohustustega seotud tuluga või sellega samaväärse tuluga, mis on direktiivis sätestatud, ning kuna need ei kata oluliselt biomeetrilisi riske (alla 5%).
The Commission also proposes to extend the scope of the Directive to cover benefits from those life insurance contracts which can be directly compared to undertakings for collective investment, since their actual positive performance from which the benefits arise is fully linked to income from debt claims or equivalent income under the Directive and since they provide no significant biometric risk coverage (below 5%).
Määratluse laiendamine sellistele elukindlustustoodetele on seotud maksudest kõrvalehoidumise juhtumitega, mida komisjoni arvates võiks edaspidi kõnealuse muudatuse abil vältida.
Extending the definition to such life insurance products is linked to cases of tax evasion which the Commission claims can be prevented in future by such an amendment.
Siiski oleks parem püüelda üldisema eeskirja poole, mille abil saaks ära hoida direktiivi sätetest kõrvalehoidumist uute investeerimistoodete väljaarendamisega seoses.
It would be better, however, to aim for a more general rule, seeking to prevent circumvention of the Directive when new investment products are developed.
Tõhusate, kuid siiski proportsionaalsete vahendite leidmine on keeruline.
It will be challenging to find effective but nevertheless proportionate means of doing this.
Kinnipeetava tulumaksu kogumisega seotud üleminekuperiood
Transitional period for collection of withholding tax
Belgia, Austria ja Luksemburg kasutavad käesoleva direktiivi alusel üleminekuperioodi, mille jooksul nad jäävad automaatsest andmevahetussüsteemist välja, kohaldades alternatiivset tulumaksusüsteemi.
Belgium, Austria and Luxembourg are making use of a transitional period under the current Directive, during which time they remain outside the automatic data exchange system, applying an alternative withholding tax system.
Komisjon ei tee selle kohta ettepanekuid.
The Commission makes no proposals on this matter.
Komisjon ei ole samuti teinud ettepanekuid maksutulu jaotamise kohta, kui kasutatakse kinnipeetava tulumaksu süsteemi.
The Commission has also made no proposals for the distribution of tax income when a withholding tax is used.
Komisjoni esitatud direktiivi muudatused on vajalikud, et vältida maksudest kõrvalehoidumist ja täpsustada direktiivi kohaldamisala.
The amendments proposed by the Commission to the Directive are necessary to prevent tax evasion and clarify the scope of the current Directive.
Esitatud muudatused on kohati siiski ebaselged ja vajavad tõlgendamist.
The proposed amendments are, however, still less than clear in places and in need of interpretation.
(13 b) Direktiivi toimimist sel viisil kontrollides peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu sellistele kapitalitulu liikidele, mis veel ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, nagu elukindlustustoodetest, pensionikindlustusest, vahetustehingutest ja teatavat liiki pensionidest saadav tulu.
(13b) In thus reviewing the operation of this Directive, the Commission should pay specific attention to those types of capital income, such as income derived from life assurance products, annuities, swaps and certain pensions, that are not yet within the scope of this Directive.
e) tulu elukindlustuslepingust, kui lepingus on sätestatud biomeetrilise riski katmine, mis väljendatuna keskmisena lepingu kestuse jooksul on väiksem kui 5 % kindlustatud kapitalist ning kui lepingu tegelikud tulemused on täielikult seotud punktides a, aa, b, c ja d osutatud intressi või tulu liikidega; käesoleva sätte kohaldamisel loetakse elukindlustuslepingust saadud tuluks kõigi elukindlustuslepingu kohaselt välja makstud summade ja kõigi sama lepingu kohaselt kindlustusandjale tehtud maksete summa vahe.
(e) benefits from a life insurance contract where the contract provides for a biometric risk coverage which, expressed as an average over the duration of the contract, is lower than 5 % of the capital insured and its actual performance is fully linked to interest or income of the kinds referred to in points (a), (aa), (b), (c) and (d); for this purpose any difference between the amounts paid out pursuant to a life insurance contract and the sum of all the payments made to the life insurer under the same life insurance contract shall be considered benefits from life insurance contracts.
e) tulu elukindlustuslepingust, kui lepingus on sätestatud biomeetrilise riski katmine, mis väljendatuna keskmisena lepingu kestuse jooksul on väiksem kui 5 % kindlustatud algkapitalist ning kui lepingu tegelikud tulemused on täielikult seotud punktides a, aa, b, c ja d osutatud intressi või tulu liikidega; käesoleva sätte kohaldamisel loetakse elukindlustuslepingust saadud tuluks kõigi elukindlustuslepingu kohaselt välja makstud summade ja kõigi sama lepingu kohaselt kindlustusandjale tehtud maksete summa vahe.
(e) benefits from a life insurance contract where the contract provides for a biometric risk coverage which, expressed as an average over the duration of the contract, is lower than 5 % of the initial capital insured and its actual performance is fully linked to interest or income of the kinds referred to in points (a), (aa), (b), (c) and (d); for this purpose any difference between the amounts paid out pursuant to a life insurance contract and the sum of all the payments made to the life insurer under the same life insurance contract shall be considered benefits from life insurance contracts.
On oluline täpsustada kindlustatud kapitali määratlust.
It is essential to have clarification to the definition of insured capital.
Lõike 1 punktis aa osutatud tulu loetakse intressimakseks ainult sellises osas, milles kõnealust tulu tootnud väärtpaberid emiteeriti esmakordselt 1. detsembril 2008 või pärast seda .
Income referred to in point (aa) of paragraph 1 shall be considered to be an interest payment only to the extent to which the securities producing that income were first issued on or after 1 December 2008 .
Lõike 1 punktis aa osutatud tulu loetakse intressimakseks ainult sellises osas, milles kõnealust tulu tootnud väärtpaberid emiteeriti esmakordselt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist või hiljem .
Income referred to in point (aa) of paragraph 1 shall be considered to be an interest payment only to the extent to which the securities producing that income were first issued six months after the date of publication of this Directive or later .
Poleks mõistlik kehtestada kindlustusettevõtjatele uusi teabekogumiskohustusi veel enne direktiivi jõustumiskuupäeva.
It would be unreasonable to impose on the insurance operators new information collection obligations even before the date of the entry into force of the directive.
Elukindlustuslepingust saadud tulu loetakse intressimakseks vastavalt lõike 1 punktile e ainult sellises osas, milles kõnealust tulu toonud elukindlustuslepingud sõlmiti esmakordselt 1. detsembril 2008 või pärast seda .
Benefits from life insurance contracts shall be considered to be an interest payment in accordance with point (e) of paragraph 1 only to the extent to which the life insurance contracts giving rise to such benefits were first subscribed on or after 1 December 2008 .
Elukindlustuslepingust saadud tulu loetakse intressimakseks vastavalt lõike 1 punktile e ainult sellises osas, milles kõnealust tulu toonud elukindlustuslepingud sõlmiti esmakordselt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist või hiljem .
Benefits from life insurance contracts shall be considered to be an interest payment in accordance with point (e) of paragraph 1 only to the extent to which the life insurance contracts giving rise to such benefits were first subscribed six months after the date of publication of this Directive or later .
Artikkel 18 – esimene lause
Article 18 – sentence 1
(10) Artikli 18 esimene lause asendatakse järgmisega:
(10) The first sentence of Article 18 is replaced by the following:
(10) Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
(10) Article 18 shall be replaced by the following:
„Komisjon esitab nõukogule ja Euroopa Parlamendile iga kolme aasta järel aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta V lisas nimetatud statistiliste andmete alusel, mida kõik liikmesriigid peavad komisjonile esitama.
“The Commission shall report to the Council and the European Parliament every three years on the operation of this Directive on the basis of the statistics listed in Annex V, which shall be provided by each Member State to the Commission.
31. detsembriks 2010 esitab komisjon teabevahetuse süsteemi ja kinnipeetava maksu kohaldamise võrdleva uuringu, milles analüüsitakse struktuurilisi eeliseid ja puudusi hoiuste intresside tegeliku maksustamise seisukohast.
By 31 December 2010, the Commission shall present a comparative study of the systems of exchange of information and of the withholding tax, analysing structural advantages and weaknesses regarding the effective taxation of savings.
Kõnealuse uuringu ja aruannete alusel esitab komisjon vajaduse korral nõukogule direktiivi muudatusettepanekud, et tagada hoiuste intresside tegelik maksustamine ja kõrvaldada ebasoovitavad konkurentsimoonutused. ”
On the basis of that study and those reports, the Commission shall, where appropriate, propose to the Council any amendments to this Directive that prove necessary in order to ensure effective taxation of savings income and to remove undesirable distortions of competition. ” .
Artikli 18 kohaselt peab komisjon iga kolme aasta järel esitama aruande direktiivi toimimise kohta.
Article 18 calls on the Commission to report every three years on the operation of the directive.
Seega oleks äärmiselt kasulik teha kahe süsteemi struktuuriliste eeliste ja puuduste võrdlev uuring hoiuste intresside tegeliku maksustamise seisukohast enne, kui hakatakse kaaluma süsteemist loobumist.
In this context a comparative study on the weaknesses and advantages of each of the two systems regarding the effective taxation of savings would be extremely useful before considering whether the system should be abolished or not.
Komisjoni 25. aastaaruanne ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007)
on the 25th annual report from the Commission on monitoring the application of Community law (2007)
petitsioonikomisjonI ARVAMUS................................................................................10
OPINION of the Committee on Petitions ...............................................................10
– võttes arvesse komisjoni 25. aastaaruannet ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007) ( KOM(2008)0777 );
– having regard to the 25th annual report from the Commission on monitoring the application of Community law (2007) ( COM(2008)0777 ),
– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente ( SEK(2008)2854 ja SEK(2008)2855 );
– having regard to the Commission staff working documents ( SEC(2008)2854 and SEC(2008)2855 ),
– võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2007. aasta teatist „Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine“ ( KOM(2007)0502 );
– having regard to the Commission Communication of 5 September 2007 entitled “A Europe of results – applying Community law” ( COM(2007)0502 ),
– võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega” ( KOM(2002)0141 );
– having regard to the Commission Communication of 20 March 2002 on relations with the complainant in respect of infringements of Community law ( COM(2002)0141 ),
– võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni komisjoni 23. aastaaruande ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2005) kohta
– having regard to its resolution of 21 February 2008 on the Commission's 23rd annual report on monitoring the application of Community law (2005)
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja petitsioonikomisjoni arvamust ( A6‑0245/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on Petitions ( A6-0245/2009 ),
· uurida kiiremas korras võimalust luua kodanike abistamiseks erinevaid kodanikele kättesaadavaid kaebuste esitamise mehhanisme koondav süsteem ELi ühisportaali kujul või veebipõhine keskne nõuandepunkt;
· to investigate urgently the possibility of a system clearly signposting the various complaints mechanisms available to citizens, which could take the form of a common EU portal or the creation of an on-line one-stop-shop in order to assist citizens;
· võtta vastu teatis, milles esitatakse komisjoni tõlgendus riigi vastutuse põhimõtte kohta ühenduse õiguse, sealhulgas kohtuvõimule omistatavate rikkumiste puhul, et kodanikud saaksid tõhusamalt ühenduse õiguse kohaldamisele kaasa aidata;
· to adopt a communication setting out its interpretation of the principle of State liability for breach of Community law, including infringements attributable to the judicial branch, thus enabling citizens to contribute more effectively to the application of Community law;
– täita oma 20. märtsi 2002. aasta teatises võetud kohustust avaldada kõik rikkumisalased otsused
– to abide by the commitment made in its Communication of 20 March 2002 to publish all its infringement decisions
Punkt 12: “Komisjoni otsused rikkumismenetluste kohta avaldatakse pärast nende vastuvõtmist ühe nädala jooksul peasekretäri veebisaidil järgmisel aadressil:
Point 12: “Commission decisions on infringement cases are published within one week of their adoption on the Secretariat-General’s Internet site at the following address:
Otsused liikmesriigile põhjendatud arvamuse esitamise kohta või asja suunamise kohta otsustamiseks Euroopa Kohtusse avaldatakse ka pressiteate kujul, kui komisjon ei otsusta teisiti.” , kuna otsuste avaldamine on alates kaebuse registreerimisest ja kõigi sellele järgnevate menetluse etappide ajal oluline vahend, millega ohjeldada poliitilist sekkumist rikkumiste haldamises;
Decisions to deliver a reasoned opinion to a Member State or to refer a case to the Court of Justice will also be publicised by means of a press release, unless the Commission decides otherwise.” , given that the publication of those decisions, starting with the registration of a complaint and followed by all subsequent acts, is a vital tool with which to curb political interference in the management of infringements;