natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A) Konkurentsivõime ja innovatsiooni rakendusamet
A) Executive Agency for Competitiveness and Innovation
Luua tuleb järgmised uued eelarveread:
The following new budget items have to be created:
– 02 01 04 30 – Konkurentsivõime ja innovatsiooni rakendusamet – Toetus konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist – Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm
– 02 01 04 30 – Executive Agency for Competitiveness and Innovation – Subsidy from the Competitiveness and Innovation Framework Programme – Entrepreneurship and Innovation Programme
– 06 01 04 32 – Konkurentsivõime ja innovatsiooni rakendusamet – Toetus Marco Polo II programmist
– 06 01 04 32 – Executive Agency for Competitiveness and Innovation – Subsidy from the Marco Polo II Programme
Olemasoleva eelarverea 06 01 04 30 pealkirja muudetakse järgmiselt:
The title of the existing budget item 06 01 04 30 will be amended as follows:
– 06 01 04 30 – Konkurentsivõime ja innovatsiooni rakendusamet – Toetus konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist – Euroopa aruka energia programm
– 06 01 04 30 – Executive Agency for Competitiveness and Innovation – Subsidy from the Competitiveness and Innovation Framework Programme – 'Intelligent Energy – Europe' Programme
Vastavalt ettepanekule kohandatakse järgmiste eelarveridade assigneeringuid:
The allocations of the following budget items will accordingly be adjusted:
– 02 01 04 04 – Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm – Halduskorralduskulud
– 02 01 04 04 – Competitiveness and Innovation Framework Programme – Entrepreneurship and Innovation Programme – Expenditure on administrative management
– 02 02 01 – Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm — Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm
– 02 02 01 – Competitiveness and Innovation Framework Programme – Entrepreneurship and Innovation Programme
– 06 02 06 – Marco Polo II programm
– 06 02 06 – Marco Polo II Programme
– 06 04 06 – Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Euroopa aruka energia programm
– 06 04 06 – Competitiveness and Innovation Framework Programme 'Intelligent Energy – Europe' Programme
Konkurentsi ja innovatsiooni rakendusameti ametikohtade loetelus on 2007. aastaks ette nähtud 35 töötajat, kellest 11 on komisjonist üle viidud töötajad; aruka energiakasutuse täitevasutusele on ette nähtud 16 ajutist töötajat, kellest viis on komisjonist üle viidud töötajad.
In 2007, the Executive Agency for Competitiveness and Innovation will have a staff of 35 statutory agents in its establishment plan, of which 11 seconded officials from the Commission; the statutory staff of the current Intelligent Energy Executive Agency is 16 temporary agents, of which 5 are seconded officials from the Commission.
B) Hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuri täitevasutuse eelarvestruktuuri muutmine
b) Modification of the budget structure of the Executive Agency for Education, Audiovisual and Culture (EACEA)
Hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuri täitevasutuse volitusi laiendati komisjoni 8. veebruari 2007. aasta otsusega 2007/114/EÜ, et kaasata programmide Noored ja Erasmus Mundus juhtimine, kuhu on kaasatud ühinemiseelsest rahastamisvahendist abi saajad.
The mandate of the Executive Agency for Education, Audiovisual and Culture (EACEA) was extended by Commission Decision 2007/114/EC of 8 February 2007, to include the management of the Youth, and Erasmus Mundus programmes in which IPA (Instrument for Pre-Accession) beneficiaries are involved.
Selle muudatuse kajastamiseks eelarvestruktuuris tehakse ettepanek luua 2007. aasta eelarves järgmine rida:
In order to accommodate this change within the budget structure, it is now proposed to create the following item in budget 2007:
– 22 01 04 30 Hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuri täitevasutus – Toetus rubriigi 4 programmidele laienemise poliitikavaldkonna raames.
– 22 01 04 30 Executive Agency for Education, Audiovisual and Culture — Subsidy for programmes of heading 4 in the enlargement policy.
C) Eurojusti ametikohtade loetelu muutmine
c) Modification of the establishment plan of Eurojust
Euroopa Liidu 2007. aasta eelarves muutsid eelarvepädevad institutsioonid Eurojustile eraldatud summat, suurendades seda 18,4 miljoni euroni esialgsesse eelarveprojekti kantud 17 miljoni euro asemel.
In the European Union budget for 2007, the budgetary authority amended the amount for Eurojust, increasing it to EUR 18,4 million compared with the EUR 17 million which had been entered in the preliminary draft budget.
Eelarvepädevate institutsioonide poolt lubatud assigneeringute kasutamiseks palub Eurojust suurendada taotletavate ametikohtade arvu 144lt 147le.
In order to employ the level of appropriations authorised by the Budgetary Authority Eurojust asks to increase its staffing request from 144 to 147 posts.
D) Euroopa Põhiõiguste Ameti ametikohtade loetelu muutmine
d) Modification of the establishment plan of the European Union Agency for Fundamental Rights (FRA)
Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse (EUMC) üleviimine Euroopa Põhiõiguste Ametisse toob kaasa ulatuslikumad volitused kui praegustel EUMC struktuuridel.
The transformation of the European monitoring Centre on Racism and Xenophobia (EUMC) into the European Union Agency for Fundamental Rights (FRA) brings along a wider mandate compared to the current structures of the EUMC.
Uued ekspertide ülesanded eeldavad enamate spetsialistide värbamist ülikooli tasemel.
The new expert tasks will require the recruitment of more specialists at University level.
Seega teeb amet ettepaneku administraatorite ja assistentide ametikohtade paremaks jagamiseks, uuendades ametikohtade loetelu ja vähendades nende koguarvu 50lt 46le.
Therefore the Agency proposes a better distribution of the posts between Administrators and Assistants, by upgrading of the Establishment Plan combined with a reduction of the total number of posts (from 50 to 46 posts).
E) Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) ametikohtade loetelu muutmine
e) Modification of the establishment plan of the European Agency for the Management of the Operational Cooperation at the External Borders of the Members States of the European Union (FRONTEX)
Euroopa Liidu 2007. aasta eelarves kandsid eelarvepädevad institutsioonid Frontexi reservi täiendavad 12,8 miljonit eurot.
In the European Union budget for 2007, the budgetary authority placed an additional amount of EUR 12,8 million in the reserve for Frontex.
Täiendav summa (+60%) anti agentuurile ülesannete paremaks täitmiseks.
The additional amount (+60%) was given to the Agency to allow it to better fulfil its tasks.
Sellegipoolest ei tehtud ametikohtade loetellu vastavaid muudatusi.
However, no corresponding change was made to the establishment plan.
Komisjoni väitel osutub täiendavate vahendite reservist vabastamine (käimasolev) vajalikuks, et Frontex saaks ellu viia 2007. aasta töökavas sätestatud tegevusi.
The Commission argues that the future release of the additional funds in the reserve (still pending) will be necessary for Frontex to fulfil its activities set out in the revised Work Programme 2007.
Sellest tulenevalt teevad nad ettepaneku ametikohtade arvu suurendamiseks 34lt 49le, nagu on kirjas ka nimetatud dokumendis.
Therefore, they now propose increasing the establishment plan from 34 to 49, as mentioned in the same document.
Euroopa Liidu 2007. eelarveaasta paranduseelarve nr 4/2007 projekt
Draft amending budget No 4/2007 of the European Union for the financial year 2007
Soovitus võtta vastu nõukogu otsus Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud juhtimisõiguse äravõtmise 17. juuni 1998. aasta konventsiooniga
on the recommendation for a Council decision concerning the accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 17 June 1998, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on driving disqualifications
– võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogule ( KOM(2007)0214 );
– having regard to the Commission recommendation to the Council ( COM(2007)0214 ),
– võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artikli 3 lõiget 4, mille kohaselt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6-0155/2007 );
– having regard to Article 3(4) of the Act of Accession of Bulgaria and Romania, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0155/2007 ),
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6‑0269/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0269/2007 ),
Bulgaaria ja Rumeenia 2005. aasta ühinemisaktis
The 2005 Act of accession of Bulgaria and Romania
Ühinemisakti I lisas on loetletud seitse konventsiooni ning protokolli, mis puudutavad justiits- ja siseasjade valdkonda, sh Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud 17. juuni 1998. aasta konventsioon juhtimisõiguse äravõtmise kohta.
Annex I to the Act of Accession gives the list of the seven conventions and protocols concerned in the Justice and Home Affairs area, including the Convention of 17 June 1998, drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, on driving disqualifications.
Selleks, et konventsioon Bulgaaria ja Rumeenia jaoks jõustuks, peaks nõukogu võtma vastu üksnes otsuse, milles määratakse kindlaks kuupäev, millal konventsioon jõustub.
To make the Convention enter into force for Bulgaria and Romania, the Council should only adopt a decision determining the date on which the Convention shall enter into force.
Käesolev komisjoni soovitus võtta vastu nõukogu otsus on mõeldud ainult selliste kohanduste tegemiseks, mida nõuab Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine eespool nimetatud konventsiooniga vastavalt ühinemisakti artikli 3 lõikele 4.
This Commission Recommendation for a Council Decision is only intended to make the adjustments required by reason of the accession of Bulgaria and Romania to the aforementioned Convention, in accordance with Article 3(4) of the Act of Accession.
Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine juhtimisõiguse äravõtmise 17. juuni 1998. aasta konventsiooniga
Accession of Bulgaria and Romania to the Convention of 17 June 1998 on driving disqualifications
Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta
on the proposal for a Council directive on the identification and designation of European Critical Infrastructure and the assessment of the need to improve their protection
majandus- ja rahanduskomisjon I ARVAMUS......................................................28
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............28
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon I ARVAMUS............42
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............41
transpordi- ja turismikomisjon I ARVAMUS........................................................57
OPINION of the Committee on TRANSPORT AND TOURISM ................................55
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0787 );
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2006)0787 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0053/2007 );
– having regard to Article 308 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0053/2007 ),
– võttes arvesse nõukogu 1.–2. detsembri 2005. aasta järeldusi Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride programmi põhimõtete kohta;
– having regard to the Council Conclusions of 1-2 December 2005 on the principles for a European Programme on Critical Infrastructures,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta soovitust Euroopa Ülemkogule ja nõukogule kriitiliste infrastruktuuride kaitsmise kohta terrorismivastase võitluse raames
- having regard to its recommendation of 7 June 2005 to the European Council and to the Council on the protection of critical infrastructure in the framework of the fight against terrorism
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi ( A6‑0270/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0270/2007 ),
Nõukogu direktiiv Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta
Proposal for a directive of the Council on the identification and designation of European Critical Infrastructure and the assessment of the need to improve their protection
Nõukogu direktiiv Euroopa esmatähtsate infrastruktuuridega prioriteetsete valdkondade identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta
Proposal for a directive of the Council on the identification and designation of priority sectors with European Critical Infrastructure and the assessment of the need to improve their protection
Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride loetelu ei tohi kõnealusel koondatud kujul koostada.
A European list of critical infrastructure should not be produced in this aggregated form.
(2) Komisjon võttis 17. novembril 2005. aastal vastu Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse programmi käsitleva rohelise raamatu, milles kirjeldati poliitilisi valikuid kõnealuse programmi ja esmatähtsa infrastruktuuri hoiatusinfovõrgu (CIWIN) loomiseks.
(2) On 17 November 2005 the Commission adopted a Green Paper on a European Programme for Critical Infrastructure Protection which provided policy options on the establishment of the programme and the Critical Infrastructure Warning Information Network (CIWIN).
Rohelisele raamatule saadetud vastused näitasid selgelt vajadust luua esmatähtsa infrastruktuuri kaitset käsitlev ühenduse raamistik .
The responses received to the Green Paper clearly showed the need to set up a Community framework concerning critical infrastructure protection.
Vastuste alusel tõdeti vajadust tõsta Euroopas esmatähtsa infrastruktuuri kaitsesuutlikkust ja aidata kaasa esmatähtsate infrastruktuuride haavatavuse vähendamisele.
The need to increase the critical infrastructure protection capability in Europe and to help reduce vulnerabilities concerning critical infrastructures was acknowledged.
Lisaks sellele rõhutati subsidiaarsuse põhimõtte ja huvirühmadega peetava dialoogi tähtsust.
The importance of the principle of subsidiarity and of stakeholder dialogue was emphasised.
Rohelisele raamatule saadetud vastused rõhutasid esmatähtsa infrastruktuuri kaitset käsitleva ühenduse raamistiku võimalikku lisandväärtust .
The responses received to the Green Paper underlined the possible added value of a Community framework concerning critical infrastructure protection.
Lisaks sellele rõhutati subsidiaarsuse , proportsionaalsuse ja täiendavuse võtmetähtsusega põhimõtete ning sidusrühmadega peetava dialoogi tähtsust.
The importance of the key principles of subsidiarity , proportionality and complementarity as well as of stakeholder dialogue was emphasised.
Vastab rohkem tegelikkusele.
More in line with reality.
(3) 2005. aasta detsembris kokku tulnud justiits- ja siseküsimuste nõukogu kutsus komisjoni üles esitama Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse programmi (EPCIP) ettepaneku ning otsustas, et kõnealuse programmi aluseks peaks olema kõiki ohte käsitlev lähenemisviis, kus suurimaks ohuallikaks oleks terrorism.
(3) In December 2005 the Justice and Home Affairs Council called upon the Commission to make a proposal for a European Programme for Critical Infrastructure Protection (EPCIP) and decided that it should be based on an all-hazards approach while countering threats from terrorism as a priority.
Kõnealuse lähenemisviisi puhul tuleks esmatähtsa infrastruktuuri kaitsmisel arvestada nii inimtegevusest tingitud ja tehnoloogilisi ohte kui ka loodusõnnetusi, kuid terrorismi tuleks käsitleda esmase ohuallikana .
Under this approach, manmade, technological threats and natural disasters should be taken into account in the critical infrastructure protection process , but the threat of terrorism should be given priority.
Kui mõne konkreetse kõrge tasemega ohu vastaste kaitsemeetmete tase arvatakse esmatähtsa infrastruktuuri valdkonnas olevat piisavalt kõrge, peaksid huvirühmad keskenduma muudele ohtudele, mille suhtes infrastruktuurid on veel haavatavad.
If the level of protection measures against a particular high level threat is found to be adequate in a critical infrastructure sector, stakeholders should concentrate on other threats to which they are still vulnerable .
Kõnealuse lähenemisviisi puhul tuleks esmatähtsa infrastruktuuri kaitsmisel arvestada nii inimtegevusest tingitud ja tehnoloogilisi ohte kui ka loodusõnnetusi, seejuures tuleb hõlmata ka struktuurselt tingitud ohte.
Under this approach, manmade, technological threats and natural disasters should be taken into account in the critical infrastructure protection process, while structurally determined threats must also be recorded .
Kuid terrorismi tuleks käsitleda esmase ohuallikana.
The threat of terrorism should, however, be given priority.
(4) Esmane vastutus esmatähtsate infrastruktuuride kaitsmisel on praegu liikmesriikide ja esmatähtsate infrastruktuuride omanike/haldajate kanda.
(4) The primary responsibility for protecting critical infrastructures currently falls on the Member States and the owners/operators of critical infrastructures.
Seda ei tohiks muuta.
This should not change.
(4) Esmane ja lõplik vastutus esmatähtsate infrastruktuuride kaitsmisel on liikmesriikide ja esmatähtsate infrastruktuuride omanike/haldajate kanda.
(4) The primary and ultimate responsibility for protecting critical infrastructures falls on the Member States and the owners/operators of critical infrastructures.
Arvestades, et riiklikud teenistused teavad kõige paremini, mis nende riigis toimub, tuleks Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride suhtes omaks võtta alt üles lähenemine.
Bearing in mind that national services know best what is happening in their countries, a bottom-up approach towards European Critical Infrastructure (ECI) should therefore be taken.
(4 a) Esmatähtsate infrastruktuuride kaitse on ELi sisejulgeoleku ja tema kodanike heaolu jaoks põhilise tähtsusega.
(4a) The protection of critical infrastructure is of vital significance for internal security in the EU and for the well-being of its citizens.
Teatud infrastruktuuride kahjustada saamine või hävimine võib lõpuks kaasa tuua inimelude, keskkonna ja materiaalsete väärtuste hävimise ning kahjustada püsivalt üldsuse usaldust riigi kaitse ja toetuse vastu.
In the final analysis, destroying or disrupting certain infrastructure can wreck human lives, the environment and economic assets as well as cause lasting damage to public confidence in State protection and care.
Teatud infrastruktuuride kahjustada saamise või hävimise mõju on vaja rõhutada.
The effects of destroying or disrupting certain infrastructure must be emphasised.
Lõpuks õigustavad direktiivi ettepanekus sisalduvaid eeskirju alles võimalikud tagajärjed või kõnealuste tagajärgede vältimine.
In the final analysis, it is only the possible consequences and/or the avoidance of these consequences that justify the measures contained in the draft directive.
(5) Ühenduses on teatav arv esmatähtsaid infrastruktuure, mille kahjustada saamine või hävimine mõjutaks kahte või enamat liikmesriiki, või ühte liikmesriiki, kui infrastruktuur asub teises liikmesriigis.
There are a certain number of critical infrastructures in the Community, the disruption or destruction of which would affect two or more Member States or a Member State other than that in which the critical infrastructure is located.
Need võivad hõlmata valdkondadevahelisi piiriüleseid mõjusid, mis tulenevad omavahel seotud infrastruktuuride vastastikustest mõjudest.
This may include transboundary cross-sector effects resulting from interdependencies between interconnected infrastructure.
Sellised Euroopa esmatähtsad infrastruktuurid tuleks identifitseerida ja määrata ühise menetluse alusel.
Such European critical infrastructures should be identified and designated by means of a common procedure.
Selliste esmatähtsate infrastruktuuride kaitse parandamise vajadust tuleks hinnata ühtse raamistiku alusel .
The need to improve the protection of such critical infrastructures should be assessed under a common framework.
Esmatähtsate infrastruktuuride kaitset käsitlevad liikmesriikide vahelised kahepoolsed koostöökavad moodustavad hästi toimiva ja tõhusa vahendi, piiriüleste esmatähtsate infrastruktuuridega tegelemisel.
Bilateral schemes for cooperation between Member States in the field of critical infrastructure protection constitute a well established and efficient means of dealing with transboundary critical infrastructure.
EPCIP peaks rajanema sellisel koostööl.
EPCIP should build on such cooperation.
(5) Ühenduses on teatav arv esmatähtsaid infrastruktuure, mille kahjustada saamine või hävimine mõjutaks kolme või enamat liikmesriiki, või vähemalt veel kahte liikmesriiki, kui infrastruktuur asub teises liikmesriigis.
(5) There are a number of critical infrastructures in the Community, the disruption of which would affect three or more Member States or at least two other Member States other than that in which the critical infrastructure is located.
Sellised Euroopa esmatähtsad infrastruktuurid tuleks identifitseerida ühise menetluse alusel.
Such European critical infrastructure should be identified by means of a common procedure .
Euroopa esmatähtsate infrastruktuuridega prioriteetsetest valdkondadest tuleks ühiste kriteeriumite põhjal koostada loetelu.
On the basis of common criteria a list of priority sectors with European critical infrastructure should be drawn up.
Selliste Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitseks tuleks koostada ühismeetmete raamistik, mis võimaldab liikmesriikidel vähendada võimalikku ohtu esmatähtsale infrastruktuurile nende territooriumil, võttes asjakohaseid meetmeid .
A common action framework should be laid down for the protection of such European critical infrastructures that puts Member States in a position to reduce the potential danger to critical infrastructure on their territory by taking appropriate measures.
EPCIP peaks rajanema sellisel koostööl.
EPCIP should build on such cooperation .
(5 a) Teatud valdkondades on juba kasutusel rida meetmeid, mis reguleerivad esmatähtsate infrastruktuuride identifitseerimist, määramist ja kaitset.
(5a) A series of measures governing the identification, designation and protection of critical infrastructures already exists for some sectors.
Tulevase ühenduse tasandil kehtestatavate eeskirjade tulemus ei tohiks olla nendes valdkondades kasutusel olevate eeskirjade kahekordistamine, ilma et suureneks ka turvalisus.
Any future Community-wide regulation should not result in duplicate regulation in these sectors in the absence of added security.
(6) Kuna erinevates valdkondades omatakse erinevaid esmatähtsate infrastruktuuride kaitse alaseid kogemusi, oskusi ja nõudeid, tuleks esmatähtsate infrastruktuuride kaitse suhtes välja töötada ühenduse lähenemisviis ning seda tuleks rakendada, võttes arvesse kõnealuse valdkonna iseärasusi ja olemasolevaid valdkondlikke kaitsemeetmeid, mille hulka kuuluvad ELi, riiklikul või piirkondlikul tasandil juba kasutusel olevad meetmed ja esmatähtsate infrastruktuuride omanike/haldajate vahelised juba sõlmitud piiriülesed vastastikuse abi kokkulepped.
(6) Since various sectors have particular experience, expertise and requirements concerning critical infrastructure protection, a Community approach to critical infrastructure protection should be developed and implemented taking into account sector specificities and existing sector based measures including those already existing at EU, national or regional level, and where relevant cross-border mutual aid agreements between owners/operators of critical infrastructure already in place.