natgillin/translations-raw huggingface dataset:
h) arvestades, et lisaks rahastamisega seotud aspektidele peab tööhõive- ja sotsiaalkomisjon fondi tulevast arengut silmas pidades saama igakülgset teavet selle kohta, kuidas liikmesriigid fondi kasutavad, ning seega vajab komisjon igakülgset teavet selle kohta, kuidas Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfond ning muud struktuurifondid üldiselt üksteist täiendavad.
h) Whereas, independently of financial aspects, the EMPL committee needs to be fully informed about how the Member States make use of the EGF with a view to the future development of the fund and is, therefore, in need of comprehensive information about the complementarity of EGF and ESF in particular and other Structural Funds in general.
1) on nõus komisjoni otsusega võtta vastu Leedu taotlus, kuigi taotlus ei vasta täielikult Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitleva määruse 1927/2006 artikli 2 punkti a kriteeriumitele ning sellest tulenevalt tuleks abikõlblikke töötajaid toetada sama määruse artikli 2 punkti c alusel;
1) Agrees with the decision of the Commission to accept the application of Lithuania even though the application criteria of Article 2a) of the EGF regulation 1927/2006 are not fully met and that, therefore, the workers entitled for assistance should be supported on the basis of Article 2c) of the same regulation;
2) avaldab samas kahetsust, et koondatud töötajate heaks võetavaid meetmeid oli võimalik kasutada alles alates 1. augustist 2009, kuna osa töötajatest kaotas töökoha juba 2008. aasta novembris;
2) Regrets, however, that the measures in favour of the redundant workers were only available as from 1 August 2009 as some workers already lost their job in November 2008;
3) avaldab heameelt töö ja pereelu senisest paremaks ühitamiseks võetavate meetmete kasutuselevõtu üle ning kutsub liikmesriike üles lisama laste ja muude pereliikmete hoolduse mitte ainult nendesse taotlustesse, mis puudutavad suures osas naisi, vaid lähenema sellele küsimusele järjekindlamalt ja strateegilisemalt, et naiste ja meeste ebavõrdsust tööturul veelgi väheneda;
3) Welcomes the measures put in place in favour of a better reconciliation of working and family life and calls upon the Member States to include the care for children and other family members not only in those applications where a majority of women is involved but more systematically and in a strategic way to further erase inequalities between women and men in the labour market.
4) kordab komisjonile esitatud nõudmist lisada aastaaruandesse mitte ainult üksikasjalikud andmed selle kohta, kuidas liikmesriigid on järginud fondist saadava toetuse rakendamisel Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitleva määruse artiklit 7, vaid ka analüüsi selle kohta, millised meetmed on aidanud eriti kaasa meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamisele tööturule integreerimisel;
4) Reiterates its call upon the European Commission to include in their annual report not only detailed information about the compliance of Member States' implementation of the EGF assistance with regard to Article 7 of the EGF regulation but also an analysis of which measures promoted especially the equality of men and women with regard to the integration in the labour market.
5) kutsub liikmesriike ja komisjoni üles koostama loetelu nendest Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toel võetud meetmetest, mis olid kõige edukamad töötajate mobiilsuse suurendamisel liikmesriikide tööturgudel ning piiriüleselt seoses töökoha otsimisega naaberriikides;
5) Calls upon the Member States and the Commission to establish a list of those measures put in place with the assistance of the EGF which were most successful in increasing the mobility of workers on the national labour market as well as cross border with regard to finding employment in neighbouring countries.
6) rõhutab, et tööga seotud stiimulid on väga vastuolulised meetmed; palub seetõttu komisjonil pöörata erilist tähelepanu nende meetmega saadud kogemustele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist antava abi raames ning anda sellest Euroopa Parlamendile võimalikult kiiresti aru;
6) Underlines that job incentives are highly disputed measures; asks, therefore, the Commission to pay special attention to the experiences made with these measures in the framework of the EGF assistance and to report back to the European Parliament as soon as possible.
7) palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti, kui ta kavatseb pöörata erimenetluse käigus erilist tähelepanu kulutustele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames, ning palub aruannet 2007. ja 2008. aastal fondist abi saamiseks esitatud taotluste auditeerimise tulemuste kohta;
7) Asks the Commission to inform the EP if the spending in the framework of the EGF receives particular attention by the Commission with regard to its special procedure and requests a report on the outcomes of the audits of the EGF applications of 2007 and 2008.
8) palub komisjonil lisada oma iga-aastastesse aruannetesse igakülgse teabe selle kohta, kuidas Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi meetmed täiendavad struktuurifondidest toetatavaid meetmeid, sealhulgas andmed Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitleva määruse artikli 6 järgimiseks liikmesriikides loodud haldusstruktuuride kohta;
8) Asks the Commission to include into their annual reports comprehensive information about the complementarity of the EGF with the measures supported by other Structural Funds and including information about the administrative structures put in place in the Member States to manage the compliance with Article 6 of the EGF regulation.
9) rõhutab, et usaldusväärse finantsjuhtimise kõrval on oluline omada väljakujunenud koordineerimisstruktuure, eriti siis, kui on kaasatud palju sidusrühmi.
9) Stresses that, apart from a good financial management, it is important to have well established coordination structures, especially when many stakeholders are involved.
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise kohta Euroopa Liidu eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatava kogurahvatulu kindlaksmääramiseks
on the proposal for a Council decision on the allocation of financial intermediation services indirectly measured (FISIM) for the establishment of the gross national income (GNI) used for the purposes of the European Union's budget and its own resources
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise kohta Euroopa Liidu eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatava kogurahvatulu kindlaksmääramiseks
on the proposal for a Council decision on the allocation of financial intermediation services indirectly measured (FISIM) for the establishment of the gross national income (GNI) used for the purposes of the European Union's budget and its own resources
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2009)0238 );
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0238 ),
– võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuse Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (2000/597/EÜ, Euratom)
– having regard to Article 2(7) second subparagraph of Council Decision 2000/597/EC, Euratom of 29 September 2000 on the system of the European Communities' own resources
– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ( A7-0022/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7‑0022/2010 ),
Artikli 1 kohast kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamist kohaldatakse nõukogu otsuse 200/597/EÜ, Euratom rakendamisel 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2006.
The allocation of financial intermediation services indirectly measured pursuant to article 1 shall apply for the purposes of decision 200/597/EC, Euratom from 1 January 2005 to 31 December 2006
Artikli 1 kohast kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamist kohaldatakse otsuse 2007/436/EÜ, Euratom rakendamisel alates 1. jaanuarist 2007 .
The allocation of financial intermediation services indirectly measured pursuant to Article 1 shall apply for the purposes of Decision 2007/436/EC, Euratom from 1 January 2007 .
Artikli 1 kohast kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamist kohaldatakse otsuse 2007/436/EÜ, Euratom rakendamisel alates 1. jaanuarist 2010 .
The allocation of financial intermediation services indirectly measured pursuant to Article 1 shall apply for the purposes of Decision 2007/436/EC, Euratom from 1 January 2010 .
Komisjoni ettepanekus nähakse ette üleminek kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamisele Euroopa Liidu eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatava kogurahvatulu kindlaksmääramiseks.
The proposal of the Commission envisages proceeding to the allocation of FISIM for the establishment of GNI of Member States for the purposes of the Union's budget and its own resources.
FISIM ehk kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused on finantsasutuste teenuste osa, mida ei pakuta otsese kindla hinnaga teenuste müügina, vaid võttes laenudelt kõrgemat intressi, kui makstakse hoiustele.
FISIM - "financial intermediation services indirectly measured"- represent a part of the production of financial institutions which is not delivered under the form of direct sales of services with a fixed price, but by means of charging a higher rate of interest for loans than the one used for deposits.
FISIMi jaotamine Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA 95) raames on kindlaks määratud Euroopa õigusaktides alates 1998. aastast ja seda oleks tulnud rakendada alates 2005. aastast
The method for the allocation of FISIM within the system of national and regional accounts (ESA 95) has been defined in European legislation since 1998 and should have be implemented from 2005 onwards
See määrati kõigepealt nõukogu 25. juuni 1996. aasta määruses 2223/96 (EÜ), mida täiendati ja muudeti nõukogu 16. veebruari 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 448/98 ning mis rakendati komisjoni 23. oktoobri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1889/2002, mis nägi ette selle rakendamist alates 1. jaanuarist 2005.
It was first defined in Council Regulation (EC) No 2223/96 of 25 June 1996, amended and completed by Council Regulation (EC) No 448/1998 of 16 February, and it was implemented by Commission Regulation (EC) No 1889/2002 of 23 October 2002, which foresaw its implementation from 1 January 2005.
Tegelikult esitasid kõik liikmesriigid ESA 95 andmed jaotatud FISIMiga alles 2008. aasta sügisel. .
In practice, only in autumn 2008 did all Member States allocate FISIM in ESA 95 data transmission. .
Algusest peale on ette nähtud, et FISIMi jaotamine Euroopa Liidu eelarve ja omavahendite süsteemi eesmärgil kasutatava kogurahvatulu kindlaks määramiseks sõltub nõukogu ühehäälsest otsusest, mis on vastu võetud komisjoni ettepaneku põhjal pärast Euroopa Parlamendi arvamuse saamist
However, it was since the beginning foreseen that the allocation of FISIM for the establishment of GNI for purposes of the Union's budget and its system of own resources would depend on a decision by unanimity of the Council, under proposal of the Commission after the opinion of the EP
See tuleneb eelnimetatud määruse (EÜ) nr 448/98 artikli 8 lõike 1 ühest erisättest ning mõlema omaressursse käsitleva otsuse (2000 ja 2007. aasta) artikli 2 lõikest 7 (FISIMi jaotamine tõstaks kogurahvatulu üle 1%, mida saab pidada „kogurahvatulu taseme märkimisväärne muutumiseks”, nagu sätestatakse selles sättes). .
This results from a specific provision in article 8(1) of regulation (EC) No 448/98 mentioned, as well as from article 2(7) of both the decisions " own resources" of 2000 and 2007 (the allocation of FISIM would increase GNI by more than 1% in average, which can be considered as "significant changes in GNI" as provided for in that provision). .
Tegelikult peeti vajalikuks katseperioodi läbimist, et hinnata määratud meetodite ja eeskirjade täpsust ning katsetada, kas jaotamine annab vastava majandustegevuse õigeks mõõtmiseks tõepoolest usaldusväärsemaid tulemusi.
In fact, it was considered necessary to go through a period of trial in order to evaluate the accuracy of the methods and rules defined and test whether the allocation would indeed yield more reliable results for the correct measurement of the economic activity concerned.
Katseperioodi lõpus tehtaks siis vastavalt ülalmainitud menetlusele otsus FISIMi jaotamise kohta kogurahvatulu kindlaks määramiseks.
At the outcome of this trail period a decision would then be taken, according to the procedure described above, concerning the allocation of FISIM for the establishment of GNI.
Komisjon leiab, et selle katseperioodi tulemused on rahuldavad ja on teinud ettepaneku hakata kogurahvatulu kindlaks määramiseks jaotama FISIMit.
The Commission considers that the results of that trial period are satisfactory and has thus proposed to proceed to the allocation of FISIM for the establishment of GNI.
Komisjon leiab, et jaotada tuleks tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2005, mis on eelpool nimetatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1889/2002 jõustumise kuupäev.
The Commission considers that this allocation should be made retroactively from 1 January 2005, date of the entry into force of the Commission Regulation (EC) No 1889/2002 mentioned above.
See tähendab tegelikult, et arvesse võetakse kahte eri perioodi, mida reguleerivad kaks erinevat otsust omavahendite kohta:
This means, in fact, that two different periods, covered by two different decisions on own resources, would be considered:
– 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2006 kohaldatakse jaotamist otsuse nr 2000/597/EÜ, Euratom, tähenduses;
- from 1 January 2005 to 31 December 2006, the allocation would be applied for the purposes of Decision 2000/597/EC, Euratom;
– alates 1. jaanuarist 2007 kohaldatakse seda otsuse nr 2007/436/EÜ, Euratom, tähenduses.
- from 1 January 2007 onwards, it would apply for the purposes of Decision Decision 2007/436/EC, Euratom.
Komisjoni kavandatud süsteem on loogiline ja ühtib ELi seadusandluse eri tasanditega selles valdkonnas ning on võimalik, et parlament selle heaks kiidab.
The system proposed by the Commission is logical and coherent with the different stages of the European legislation in this area, and could be accepted by Parliament.
FISIMi jaotamine tagasiulatuvalt kogurahvatulu kindlaks määramiseks annaks tõesti usaldusväärsemaid andmeid ning mõjuks positiivselt liikmesriikide prognoositavate omavahendite osamaksude arvestamisele.
Indeed, the retroactive allocation of FISIM for the establishment of GNI would yield to more effective data and would have a positive impact in the calculation of Member States estimated own resources contributions.
See muudaks ka maksete ja kulukohustuste ülemmäärasid mitmeaastases finantsraamistikus.
As such, it would also modify the ceilings for commitments and payments foreseen in the multiannual financial framework.
Tundub, et ainus viis, kuidas kõik liikmesriigid omavahel kokkuleppele jõuaksid, oleks loobuda FISIMi jaotamise tagasiulatavast kohaldamisest.
Indeed, it seems that the only possibility for reaching an agreement between all Member States is that no retroactive application of the allocation of FISIM be considered.
Siis leiaks jaotamine aset alles alates otsuse jõustumise aastast – see tähendab alates 1. jaanuarist 2010.
The allocation would then take place only from the year of the entrance into force of the decision on, which means from 1 January 2010 on.
Tegelikult leiab raportöör, et Euroopa Parlamendi jaoks on kõige tähtsam, et alates 2010. aastast kulgeks FISIMi jaotamine korralikult, mis võimaldaks kogurahvatulu täpsemalt arvutada.
In fact, the rapporteur considers that the priority for the EP is that the allocation of FISIM be properly done from 2010 on, in order to obtain a more accurate calculation of the GNI.
Nõukogu aastaaruanne Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhiliste valikuvõimaluste kohta 2008. aastal, mis esitatakse Euroopa Parlamendile vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe II osa G jao punktile 43
on the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of the Common Foreign and Security Policy (CFSP) in 2008, presented to the European Parliament in application of Part II, Section G, paragraph 43 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006
VÄHEMUSE ARVAMUS.........................................................................................................19
MINORITY OPINION.............................................................................................................19
eelarvekomisjonI ARVAMUS.......................................................................................20
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................20
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................23
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................24
nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile (ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhiliste valikuvõimaluste kohta 2008. aastal), mis esitatakse Euroopa Parlamendile vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe II osa G jao punktile 43
on the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of the Common Foreign and Security Policy (CFSP) in 2008, presented to the European Parliament in application of Part II, Section G, paragraph 43 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006
– võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhiliste valikuvõimaluste kohta 2008. aastal, mis esitatakse Euroopa Parlamendile vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe
– having regard to the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of the Common Foreign and Security Policy (CFSP) in 2008, presented to the European Parliament in application of Part II, Section G, paragraph 43 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 12. detsembril 2003 heaks kiidetud Euroopa julgeolekustrateegiat ja 11. detsembril 2008 heaks kiidetud aruannet selle rakendamise kohta;
– having regard to the European Security Strategy (ESS) adopted by the European Council on 12 December 2003 and the Report on the Implementation of the ESS adopted on 11 December 2008,
– võttes arvesse eespool mainitud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja Komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta;
– having regard to the above-mentioned Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management,
– võttes arvesse oma 5. juuni 2008. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) 2006. aasta aruande kohta
– having regard to its resolutions on the 2006 and 2007 CFSP annual reports, of 5 June 2008
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0254 . ja 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni ÜVJP 2007. aasta aruande kohta
Texts adopted, P6_TA (2008)0254. and 19 February 2009
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0074 . ;
Texts adopted, P6_TA (2009)0074. respectively,
– võttes arvesse oma 22. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa välisteenistuse loomise institutsiooniliste aspektide kohta
– having regard to its resolution of 22 October 2009 on the institutional aspects of setting up the European External Action Service
Vastuvõetud tekstid, P6_TA-PROV(2009)0057 . ;
Texts adopted, P7_TA-PROV(2009)0057 . ,
– võttes arvesse kodukorra artikli 119 lõiget 1;
– having regard to Rule 119(1) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust ( A7-0023/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Budgets ( A7-0023/2010 ),
A. arvestades, et Euroopa Liidu tähtsus ülemaailmse tegevjõuna on viimastel kümnenditel suurenenud, ning arvestades, et on vaja uut lähenemisviisi ja täiendavaid rahalisi vahendeid, et EL saaks ühiselt tegutseda ja lahendada ülemaailmseid probleeme demokraatlikult, ühtselt, järjekindlalt ja tõhusalt;
A. whereas the role of the European Union as a global player has increased over the last decades, and whereas a new approach and further financial means are needed if the EU is to act collectively and meet global challenges in a democratic, coherent, consistent and efficient manner,
B. arvestades, et oma suhetes muu maailmaga arendab Euroopa Liit edasi oma välispoliitika eesmärke, kaitseb ja edendab oma huve ja väärtusi, aitab kaitsta oma kodanikke ning edendada neid väärtusi kogu maailmas, et toetada rahu, julgeolekut, maailma säästvat arengut, rahvaste solidaarsust ja vastastikust austust, vaba ja ausat kaubandust, vaesuse kaotamist ning inimõiguste, eriti lapse õiguste kaitset, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas ÜRO põhikirja põhimõtete austamist; arvestades, et inimõiguste, eelkõige inimõiguste ja põhivabaduste universaalsuse ning jagamatuse edendamine jääb ELi välistegevuse keskmesse ning arvestades, et põhiõiguste harta on nüüd ELi välistegevuse jaoks õiguslikult siduv;
B. whereas the European Union, in its relations with the wider world, shall further develop its foreign policy objectives, uphold and promote its values and interests, contribute to the protection of its citizens and advance these values worldwide with the aim of contributing to peace, security, the sustainable development of the Earth, solidarity and mutual respect among peoples, free and fair trade, eradication of poverty and the protection of human rights, in particular the rights of the child, as well as the strict observance and development of international law, including respect for the principles of the United Nations Charter, whereas the promotion of human rights, in particular the universality and indivisibility of human rights and fundamental freedoms, shall be at the centre of the EU's external action and whereas the Charter of Fundamental Rights is now binding on the external activities of the EU,
C. arvestades, et Lissaboni leping annab uue mõõtme Euroopa Liidu kogu välistegevusele, sealhulgas ÜVJPle, mis ühes Euroopa Liidule juriidilise isiku staatuse andmise ja asjaomaste institutsiooniliste uuendustega, eriti komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (asepresidendi ja kõrge esindaja) ametikoha ja Euroopa välisteenistuse loomisega, võiks olla otsustav tegur liidu välistegevuse ühtsuse, järjekindluse ja tulemuslikkuse tagamisel ning oluliselt suurendada liidu mõju rahvusvahelistes suhetes;
C. whereas the Treaty of Lisbon brings a new dimension to the external action of the Union as a whole, including the CFSP, which together with the legal personality of the EU and the relevant institutional innovations, notably the creation of the office of Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy (‘the Vice-President/High Representative’) and the setting-up of the European External Action Service (EEAS), could be a decisive factor in the coherence, consistency and effectiveness of the Union's external action and could significantly enhance its shaping power in the international arena,
D. arvestades, et on vaja täiendavaid pingutusi ELi kiiremaks reageerimiseks poliitilistele kriisidele ja piirkondlikele konfliktidele; arvestades, et praegused otsustamis- ja rahastamismehhanismid võivad õigeaegset ja terviklikku tegutsemist takistada ja arvestades, et tuleb leida võimalusi ühehäälsuse nõude edasiseks piiramiseks ning ületamiseks;
D. whereas further efforts are needed to improve the timeliness of the response of the EU to political crises and regional conflicts; whereas the present decision-making and funding mechanisms can hamper timely and comprehensive reactions and whereas ways must be found to further limit and overcome the unanimity rule,