natgillin/translations-raw huggingface dataset:
7. ergutab komisjoni uurima alternatiive õigusaktidele, mille abil saaks parandada siseturu toimimist ning kindlustada liikmesriikide konvergentsi reguleerimise ja järelevalve valdkonnas, sealhulgas isereguleerimise ja siseriiklike eeskirjade vastastikuse tunnustamise osas, heade tavade juurutamist ning teabe vahetamist;
Encourages the Commission to investigate alternatives to legislation that could improve the functioning of the internal market and ensure regulatory and supervisory convergence, including self-regulation and the mutual recognition of national rules, the implementation of best practices and exchanges of information between Member States;
9. kutsub komisjoni üles esitlema igal aastal oma saavutusi eesmärgil vähendada halduskoormust 2012. aastaks 25% võrra ja edasisi jõupingutusi selle eesmärgi täitmiseks;
Calls on the Commission to present its achievements annually as regards reducing the administrative burden by 25 % by 2012 and as regards further efforts to achieve that agreed goal;
11. rõhutab, et edasised jõupingutused on vajalikud ka selleks, et lihtsustada komisjoni suhtlemist kodanikega, nt hangete, finantsteenuste, teadusprogrammide, riigiabi eeskirjade ja ühenduse toetuse taotlemise valdkonnas.
Underlines that further efforts on simplification are also required in the Commission's interaction with citizens e.g. in the areas of procurement, financial services, research programmes, State aid rules and applications for Community funding.
Valitsemistavad ja partnerlussuhted riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning regionaalpoliitika projektide lähtepunktid
on governance and partnership at national and regional levels and a basis for projects in the sphere of regional policy
eelarvekontrollikomisjonI ARVAMUS.................................................................14
OPINION OF THE COMMITTEE ON BUDGETARY CONTROL...................................16
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................17
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE....................................................................19
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 158 ja 159;
– having regard to the Treaty establishing the European Community and in particular articles 158 and 159 thereof,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimislepingut, eelkõige selle artiklit 15;
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular Article 15 thereof,
– võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
– having regard to Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
– võttes arvesse Euroopa Liidu territoriaalset tegevuskava, Leipzigi säästva linnaarengu hartat ning Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava esimest rakenduskava;
– having regard to the Territorial Agenda of the European Union, the Leipzig Charter on Sustainable European Cities, and the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda of the European Union,
– võttes arvesse struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna uurimust pealkirjaga "Valitsemistavad ja partnerlussuhted regionaalpoliitikas";
– having regard to the study drawn up by the European Parliament’s Policy Department on Structural and Cohesion Policies entitled ‘Governance and partnership in the sphere of regional policy’,
– võttes arvesse Regioonide Komitee (COTER-...) ning Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust valitsemistavade ja partnerlussuhete kohta (CESE 1177/2008);
– having regard to the opinions of the Committee of the Regions (COTER-...) and of the European Economic and Social Committee on governance and partnership (EESC 1177/2008),
– võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettevalmistavat arvamust „Tasakaalustatud areng linnakeskkonnas: kitsaskohad ja võimalused” (CESE 737/2008);
– having regard to the exploratory opinion of the European Economic and Social Committee entitled ‘Towards balanced development of the urban environment: challenges and opportunities’ (EESC 737/2008),
– võttes arvesse komisjoni praktilist juhendit teaduse, arendustegevuse ja innovatsiooni rahastamise kohta Euroopa Liidu vahenditest;
– having regard to the Commission’s ‘Practical guide to EU funding for research, development and innovation’,
– võttes arvesse Euroopa linnade vahel kogemuste vahetamiseks loodud programmi URBACT teist etappi (2007-2013), eelkõige selle nelja valitsemistavadega seotud teemavõrgustikku;
– having regard to the second cycle of the URBACT programme (2007-2013), a European programme whose aim is to foster exchanges of experience between European towns and cities, and in particular the seven new thematic networks dealing with governance,
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja eelarvekontrollikomisjoni arvamust ( A6-0356/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Budgetary Control ( A6-0356/2008 ),
A. arvestades, et Euroopa riikliku ja piirkondliku tasandi poliitikasuundades keskendutakse kodanike huvidele ja heaolule; arvestades, et valitsemisviiside ja partnerlussuhete täiustamine erinevate valitsusasutuste vahelise koordineerimise ja koostöö taseme parandamiseks toob kasu kõigile Euroopa kodanikele;
A. whereas the interest and well-being of citizens lie at the centre of European, national and regional policies, and whereas an improved level of governance and partnership, aimed at establishing an improved level of coordination and cooperation between the various authorities, is to the benefit of all European citizens,
B. arvestades, et praktilisi lahendusi, mida kodanikud avalike teenuste vallas vajavad (ühistransport, joogivesi, sotsiaalelamud, riiklik haridussüsteem), on võimalik saavutada ainult heade valitsemistavade teel kahes teineteist täiendavas süsteemis: esiteks institutsiooniline süsteem, mille abil näha ette volituste ja vahendite jagunemine riiklike, piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste vahel; teiseks partnerlussüsteem, mis liidab kõiki kindla piirkonna avalikke ja eraasutusi, mis mingi küsimusega tegelevad;
B. whereas the practical solutions which our fellow citizens expect to see as regards public services (such as public transport, drinking water, social housing and public education) can be achieved only by means of good governance, involving two complementary systems: firstly, the institutional system, which provides for the allocation of powers and budgets between the State and regional and local authorities; and, secondly, the partnership system, which brings together all the public and private bodies concerned by a given topic in a given territory,
C. arvestades, et rõhutada tuleks struktuurifondide määruses antud partnerluse määratlust, mille kohaselt peab iga liikmesriik korraldama "kooskõlas kehtivate riigisiseste eeskirjade ja tavadega partnerlussuhteid asutuste ja organitega, kelleks on järgmised:"
C. whereas attention should be drawn to the definition of ‘partnership’ as contained in the General Regulation on the Structural Funds, pursuant to which each Member State shall organise a partnership with authorities and bodies such as:
a) pädevad piirkondlikud, kohalikud ja linnade ametiasutused ning muud avalik-õiguslikud asutused;
(a) the competent regional, local, urban and other public authorities,
b) majandus- ja sotsiaalpartnerid;
(b) the economic and social partners,
c) muud asjakohased organid, kes esindavad kodanikuühiskonda, keskkonnapartnereid või valitsusväliseid organisatsioone, ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavad organid;
(c) any other appropriate body representing civil society, environmental partners, non-governmental organisations and bodies responsible for promoting equality between men and women,
D. arvestades, et partnerlussuhted, mis hõlmavad kõiki asjaomaseid kogukondi ja rühmi, võivad legitiimsuse suurendamise, läbipaistvuse tagamise ja vahendite parema ärakasutamise näol soodustada ühtekuuluvuspoliitika rakendamist ja anda sellele lisaväärtust, mistõttu tuleks partnerlust hinnata vastavalt tema sotsiaalsele ja kodanikuväärtusele;
D. whereas partnership, which should take account of all relevant communities and groups, can bring benefit and added value to the implementation of cohesion policy through enhanced legitimacy, guaranteed transparency and better absorption of funds, and it should also be assessed in terms of the social and civic value it represents,
E. arvestades, et eri partnerite võimalikult ulatuslik kaasamine rakenduskavade väljatöötamisse tagab selle, et dokumendis võetakse täielikult arvesse asjaomase territooriumi eripära ning pakutakse kõnealuse piirkonna vajadustele ja kitsaskohtadele kõige sobivamaid lahendusi;
E. whereas the closest possible involvement of the various partners in the drafting of operational programmes will ensure the production of a document that takes full account of the specific features of a given territory and provides the best possible response to the requirements and challenges in that area,
F. arvestades, et Lissaboni tegevuskava ning Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika raames edendatavate strateegiate jaoks võivad osutuda kasulikuks lähedasemad partnerlussuhted ülikoolide ja kolmanda taseme või tehniliste haridusasutustega, samuti erasektori osalus;
F. whereas an enhanced partnership with universities and institutes of tertiary or technological education, as well as private sector involvement, can be beneficial to strategies within the framework of the Lisbon Agenda and EU policies dealing with research and innovation,
G. arvestades, et sotsiaalne kapital on vabatahtliku tegevuse näol vaieldamatult seotud piirkonna majanduskasvuga ja kujutab endast tähtsat tegurit piirkondlike erinevuste vähendamisel;
G. whereas social capital in the form of active volunteering is positively linked to regional economic growth and is an important factor in reducing regional disparities,
H. arvestades, et struktuurifondide määruses osutatud partnerite laialdane osalus ja parem koostöö struktuurifondidest ja ühtekuuluvusfondist rahastatavate programmide ja projektide elluviimises osalejate vahel võimaldab tõhustada ühtekuuluvuspoliitikat ning suurendada selle võimendavat mõju;
H. whereas the extensive participation of the partners mentioned in the General Regulation on the Structural Funds and closer cooperation among the bodies involved in implementing programmes and projects financed from the Structural Funds and the Cohesion Funds would serve to make cohesion policy more effective and to increase the leverage effect,
I. arvestades, et tervikliku lähenemisviisi puhul ei tule üksnes arvestada paikkondade arengu majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaaspektidega, vaid selle puhul tuleb kooskõlastada samuti asjaomaste osalejate huve, võttes arvesse territoriaalseid erinevusi, et võimaldada tegelemist kohaliku ja piirkondliku tasandi kitsaskohtadega;
I. whereas an integrated approach must not only take account of the economic, social and environmental aspects of territorial development, but must also serve to reconcile the interests of the various actors involved, in the light of a territory’s specific characteristics, with a view to meeting local and regional challenges,
J. arvestades, et paikkondade säästva arengu edendamiseks on hädavajalik avaliku sektori tegevuse koordineerimise parandamine kõikidel tasanditel ja õnnestunud valitsemisviiside rakendamine;
J. whereas both better coordination of the relevant public policies, at all the administrative levels concerned, and effective governance are essential if the sustainable development of territories is to be moved forward,
K. arvestades, et tervikliku lähenemisviisi vajalikkuses on jõutud kokkuleppele ning nüüd tuleb jõuda selle tegeliku elluviimiseni;
K. whereas the concept of an integrated approach is now regarded as a necessity, and whereas it is now time to put that concept into practice,
L. rõhutab, et struktuuripoliitika moodustas programmitöö perioodil 2000–2006 Euroopa Liidu eelarve suuruselt teise osa ning see on samuti väga oluline ELi poliitikavaldkond perioodil 2007–2013;
L. whereas structural policies were the second largest part of the European Union budget in the programming period 2000-2006 and are the major policies of the European Union in the 2007-2013 period,
M. arvestades, et valitsusasutuste ning avaliku ja erasektori asutuste ja organisatsioonide läbipaistvuse suurendamine ja tõhusamaks muutmine ei pea toimuma juriidiliste volituste üleandmise ja uute tegevusvormide loomise teel, vaid pigem tõstes iga osapoole panust tõhusa koostöö abil;
M. whereas arrangements should be made for closer cooperation and transparency for all among the various authorities and public and private bodies involved, without necessarily transferring legal powers and without creating new authorities, thereby enabling each body to work more effectively as a result of that cooperation,
N. arvestades, et tuleb kavandada piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste osalemist võimalikult ühenduse õigusloomeprotsessi algetapis ja eelkõige järgmise ühtekuuluvuse õiguspakme üle käivate läbirääkimiste raames;
N. whereas the involvement of regional and local authorities must be envisaged at the earliest possible stage of negotiations on Community legislation and, in particular, in the negotiations on the next package of cohesion policy rules,
O. arvestades kasutuselevõetud asustus- ja tööhõiveüksuse mõistet, mille puhul võetakse kodanike põhiliste olmeküsimustega (transport, avalikud teenused, elukvaliteet, tööhõive ja kohalik majandustegevus, turvalisus jne) tegelemisel aluseks teatud põhitingimustele vastavad minimaalse suurusega paikkonnad;
O. whereas applying the concept of ‘population and labour catchment areas’ involves taking account of the relevant basic territorial units when addressing issues of fundamental importance to people’s daily lives, (transport, public services, quality of life, jobs and local economic activity, security, etc.),
P. arvestades, et valitsemist saab muuta tõhusamaks nõuetekohase ruumilise planeerimisega;
P. whereas effective governance can be facilitated through the use of proper spatial planning,
Q. arvestades, et valitsemise parandamiseks ja hõlbustamiseks on vajalik projektijuhtimise oskuste olemasolu ühtekuuluvuspoliitika elluviimises osalejatel;
Q. whereas the fact that the individuals involved in implementing cohesion policy have project management skills is a key factor in improving and facilitating governance,
R. arvestades, et vaja oleks ära kasutada uute õnnestunud valitsemis- ja partnerlusmeetodite rakendamisel saadud kogemusi, eriti selliseid, mida on Euroopa fondide programmide raames edukalt ellu viidud, näiteks LEADERi meetod ja üldine toetus (vastavalt struktuurifondide määruse artiklitele 42 ja 43),
R. whereas the results of successful experiments involving new methods of governance and partnership should be drawn on in the future, including those which have already been successfully tested in European Fund programmes, such as the LEADER method and the global grant (pursuant to Articles 42 and 43 of the General Regulation on the Structural Funds),
S. arvestades, et tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike valitsusasutustega kõikide poliitika kujundamise, elluviimise ja hindamise etappide jaoks välja töötatavad sobivad kommunikatsioonimehhanismid ja -strateegiad, mis võimaldavad teabe levikut kõikides ühiskonnarühmades, suurendaksid läbipaistvust ning soodustaksid üleüldist osalust ja omanikutunde tekkimist,
S. whereas adequate communication structures and strategies at all policy, implementation and evaluation stages, designed in close cooperation with regional and local authorities, by promoting the spread of information to all sections of society, foster transparency, inclusive participation and full ownership,
Valitsemistavad ja ühenduse fondid
Governance and Community funds
3. teeb ettepaneku muuta terviklik lähenemisviis tulevase ühtekuuluvuspoliitika raames kohustuslikuks; on seisukohal, et selle põhimõtte rakendamiseks tuleb määrata kindlaks ajakava;
Proposes, in the context of future cohesion policy, that the integrated approach should be made compulsory; considers that the application of this principle must be undertaken within a specific timeframe;
8. kutsub komisjoni üles koostama partnerluspõhimõtte elluviimise lihtsustamiseks kooskõlas struktuurifondide määruse artikliga 11 juhendit, milles esitatakse selle täpne määratlus ja hindamiskriteeriumid ning kehtestatakse (muu hulgas partnerite valikuks) mehhanismid, vahendid ja parimad tavad, järgides iga liikmesriigi asjaomast institutsioonilist raamistikku;
Calls on the Commission to draw up a guide containing a clear definition and assessment criteria as well as setting out instruments, tools and good practices (among others for the selection of partners) designed to facilitate the implementation of effective partnerships in accordance with Article 11 of the General Regulation on Structural Funds in keeping with the institutional framework specific to each Member State;
10. avaldab kahetsust, et käesoleval programmitööperioodil ei ole partnerlussuhete loomiseks struktuurifondidest ette nähtud kindlat miinimumsummat; kutsub komisjoni ja nõukogu üles eraldama tulevikus partnerlussuhete loomiseks struktuurifondidest kindel summa;
Regrets that for the current programming period no quantifiable minimum of the Structural Funds has been earmarked for implementation of the partnership principle; calls on the Council and the Commission to earmark in future legislation a quantifiable minimum of the Structural Funds for implementation of the partnership principle;
15. ergutab liikmesriike looma tihedamat koostööd avaliku ja erasektori vahel, luues struktuurifondide vahendite kasutamiseks avaliku ja erasektori partnerlussuhteid, võttes arvesse, et võimalused avaliku ja erasektori partnerlussuheteks pole kaugeltki ammendatud;
Urges the Member States to ensure closer cooperation between public and private sectors through the establishment of public-private partnerships to implement structural funding, given that the potential benefits deriving from public-private partnerships are still largely underexploited;
18. kutsub liikmesriike üles töötama kiiremas korras välja territoriaalse tegevuskava esimese rakenduskava jaoks konkreetseid meetmeid, eelkõige rakenduskava rea 3.1 suhtes, et tugevdada mitmetasandilist valitsemissüsteemi;
Calls on the Member States to develop as quickly as possible the practical measures set out in the First Action Programme for the implementation of the Territorial Agenda of the European Union, in particular under heading 3.1, with a view to strengthening multi-level governance;
21. julgustab liikmesriike detsentraliseerima ühtekuuluvuspoliitika rakendamist, et võimaldada partnerlus- ja lähimuspõhimõtte kohase mitmetasandilise valitsemissüsteemi tõrgeteta toimimist, ning kutsub neid üles võtma selleks vajalikke õigusloome- ja eelarvemeetmeid;
Urges the Member States to decentralise the implementation of cohesion policy, so that the system of multi-level governance can work effectively and in keeping with the subsidiarity principle, and calls on them to take the decentralisation measures required, at both legislative and budgetary levels;
Valitsemistavade territoriaalne mõõde
Governance and the territorial dimension
- asustus- ja tööhõiveüksused ehk linnad, äärelinnad ja nendega külgnevad maapiirkonnad;
– population and labour catchment areas, i.e. towns, suburban areas and the adjacent rural areas;
- paikkonnad, mis moodustavad omaette terviku, näiteks mäestikud, suured metsamaad, rahvuspargid, jõeorud, rannaalad, saarepiirkonnad ja keskkonna seisukohalt rikutud alad;
– territories which justify specific thematic approaches, such as mountain ranges, large wooded areas, national parks, river basins, coastal areas, island regions and environmentally degraded areas, to develop place-based approaches;
27. tervitab piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste tunnustamist ning lähimuspõhimõtte tugevdamist Lissaboni lepingus; kutsub institutsioone üles alustama juba praegu arutelu selliste arengute tagajärgede üle;
Welcomes the greater recognition of the role of regional and local authorities and the strengthening of the subsidiarity principle in the Lisbon Treaty; calls on the European institutions to consider as of now the practical implications of such developments;
30. lubab uurida võimalust kohandada Euroopa Parlamendi kodukorda, eelkõige parlamentaarse reformi töörühma tegevuse raames, et võimaldada transversaalset lähenemisviisi teemade puhul, mis eeldavad mitme parlamendikomisjoni osalust (ajutised töörühmad ja muud);
Undertakes to consider changes to its Rules of Procedure to make provision, by means of temporary working groups or other bodies, for cross‑departmental work on topics involving several parliamentary committees, in particular in the context of the proceedings of the Working Party on Parliamentary Reform;
Õnnestunud valitsemistavade ja partnerlussuhete edendamise vahendid
Calls on the Committee of the Regions to step up its efforts to develop the practice of governance, in both quantitative and qualitative terms;
34. kutsub valitud esindajaid ja riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsusametnikke, samuti struktuurifondide määruse artiklis 11 osutatud partnereid, kes on kaasatud ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavade elluviimisesse, kasutama nimetatud rakenduskavade raames tehniliseks toeks ette nähtud vahendeid endale koolituste korraldamiseks rakenduskavadega seotud valitsemistavade ja eelkõige projektijuhtimise vallas; kutsub ühtlasi komisjoni üles paluma liikmesriikidel üksikasjalikult selgitada viisi, kuidas nende asjaomaseid finantsprogramme kasutati;
Calls on elected representatives and national, regional and local civil servants and partners involved in managing operational programmes in the context of cohesion policy in accordance with Article 11 of the General Regulation on Structural Funds, to use the financial resources available under these programmes for technical assistance to acquire training in the forms of governance associated with these programmes, in particular project management; also calls on the Commission to ask Member States to give a detailed account of the manner in which their specific financial programmes were used;
36. tervitab ELi eesistujariigi Prantsusmaa algatust töötada välja jätkusuutliku ja solidaarse linnakeskkonna viiteraamistik ning palub võtta selle juures arvesse valitsemis- ja partnerlusküsimusi;
Welcomes the launching by the French Presidency the European Union of a project to draw up a set of benchmarks for urban sustainability and solidarity and calls for the governance and partnership dimension to be included in those benchmarks;
Valitsemistavade roll säästva arengu edendamisel
The need for governance as a means of moving sustainable development forward
Piirkondliku arengu edendamiseks ei piisa sellest, et lepitakse kokku, mida teha , vaid otsustava tähtsusega on mehhanismide kehtestamine, mis määravad, kuidas teha – st valitsemistavad.
If regional development is to be successful, it is not enough simply to reach agreement on what needs to be done , but rather it is vital to determine how it should be done , and that it what is meant by governance.
Piirkondade ja linnade poliitika peab kuuluma terviklikku arengustrateegiasse.
Regional and urban policies must form part of an integrated development strategy.
Tuleb luua mehhanismid, mis võimaldavad vältida eri poliitikate vasturääkivust.
Mechanisms are needed to ensure that all the various policies pull in the same direction.
Piirkondade säästva arengu edendamine on võimalik ainult valitsemistavade parandamise teel.
Moving sustainable development of territories is contingent on improved governance.