natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Toetudes kõnealusel perioodil omandatud kogemustele ning 28. aprillil 2010. aastal ära kuulatud liikmesriikide ekspertide arvamustele on raportis koostatud fondi rahastamise ja toimimise kokkuvõte enne ja pärast fondi õigusliku aluse läbivaatamist.
Drawing on the experience gained over that period and on the opinions of national experts heard on 28 April 2010, it reviews the funding and functioning of the fund before and after the revision of its legal basis.
Võttes arvesse struktuurilise tööpuuduse ja kollektiivsete koondamiste arvu kasvu Euroopa Liidus, soovitatakse raportis muuta fond juba alates järgmisest finantsperspektiivist alaliseks solidaarsusvahendiks töötajatele, kes on kannatanud kollektiivse koondamise tõttu.
In view of the structural increase in unemployment and the rise in the number of collective redundancies in the European Union, it recommends that, from the start of the next multiannual financial framework, the fund be made a permanent means of providing support for workers affected by collective redundancies.
Lühiajalises perspektiivis tehakse raportis ettepanekud vähemulatuslike muudatuste kohta, mille abil parandada fondi kõige suuremaid puudusi.
It also proposes that, in the more immediate future, less far-reaching changes be made with a view to remedying its most obvious faults.
Mõnesid muudatusettepanekuid oleks võimalik kohe kohaldada.
Some of the proposed changes may be made immediately.
Teisi tuleks arvesse võtta vahehindamisele järgneval fondi käsitleva määruse läbivaatamisel.
Others will need to be included in a revision of the EGF Regulation, following its mid-term evaluation.
Sellega seoses nõutakse komisjonilt vahehindamise teostamist varem, hiljemalt 31. juuliks 2011.
To that end, the Commission is asked to bring the date of that evaluation forward to 31 July 2011.
Eespool kokkuvõtlikult esitatud lähenemisviis toetub fondi kasutuselevõtmise õiguslikele tingimustele (I) ja fondi tegelikule kasutuselevõtmisele ajavahemikul 2007. aastast kuni 2010. aasta aprillini (II).
The approach outlined above is based on a detailed analysis of the legislation governing mobilisation of the EGF 1 and of its actual mobilisation between 2007 and April 2010 2 .
I. FONDI KASUTUSELEVÕTMISE TINGIMUSED
I. CONDITIONS GOVERNING MOBILISATION OF THE EGF
· Sisulised tingimused
· Basic conditions
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi algne ainueesmärk oli leevendada globaliseerumise negatiivseid tagajärgi teatavate sektorite kõige kaitsetumate ja vähem kvalifitseeritud töötajate puhul, kes kaotavad töö maailma kaubanduses toimunud suurte muudatuste ja neist tingitud majanduse oluliste häirete tõttu.
The EGF was initially intended solely as a means of countering the adverse impact of globalisation on the most vulnerable and least qualified workers in certain sectors who lose their jobs as a result of major changes in world trade patterns that cause severe economic disruption.
Alates 2009. aasta juunist laiendati fondi sekkumisvaldkonda ka töötajatele, kes kaotasid töö majandus- ja finantskriisi tõttu, võttes arvesse taotlusi, mis on esitatud ajavahemikul 1. mai 2009 kuni 31. detsember 2011.
In June 2009 its scope was extended to include workers who lose their jobs as a direct result of the economic and financial crisis, in respect of whom applications may be made for support between 1 May 2009 and 31 December 2011.
Kas fondi eesmärk tuleks üle vaadata, arvestades struktuurilise tööpuuduse ja kollektiivsete koondamiste arvu kasvu Euroopa Liidus?
Should the purpose of the EGF be rethought in view of the structural rise in unemployment and the increase in the number of collective redundancies in the European Union?
Kas 2009. aasta juunis kehtestatud erand on kriisiga toimetulekuks piisav?
Is the derogation included in June 2009 an adequate response to the crisis?
Liikmesriigid võivad taotleda fondist toetust, juhul kui on täidetud üks järgnevast kolmest sekkumiskriteeriumist:
Member States may apply for a contribution under the EGF in cases where one of the following three intervention criteria is met :
– nelja kuu jooksul koondatakse mõne liikmesriigi ettevõttes vähemalt 500 töötajat (enne 2009. aastat 1000), kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures (artikli 2 punkt a)
– at least 500 (1000 prior to 2009) redundancies over a period of four months in an enterprise in a Member State, including workers made redundant in its suppliers or downstream producers (Article 2(a))
Viidatud on määruse nr 1927/2006 artiklitele. );
The articles quoted appear in Regulation (EC) No 1927/2006. ;
– üheksa kuu jooksul koondatakse eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates NACE 2 sektoris NUTS II tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas vähemalt 500 (enne 2009. aastat 1000) töötajat (artikli 2 punkt b));
– at least 500 (1000 prior to 2009) redundancies, over a period of nine months, particularly in small or medium-sized enterprises, in a NACE 2 sector in one region or two contiguous regions at NUTS II level (Article 2(b));
– väikestel tööturgudel või eriolukorras võib nõuetekohaselt põhjendatud taotlust käsitada vastuvõetavana, kui punktides a või b sätestatud sekkumiskriteeriumid ei ole täielikult täidetud, tingimusel et koondamistel on tööhõivele ja kohalikule majandusele tõsised tagajärjed (artikli 2 punkt c)).
– redundancies with a serious impact on employment and the local economy, even if neither of the above criteria are met, in small labour markets or in exceptional circumstances that are duly substantiated (Article 2(c)).
Kas koondatud töötajate künnise alandamine 1000-lt 500-le on piisav?
Is it enough to lower the threshold from 1000 to 500 workers?
Kas koondamiste ajavahemik ja geograafiline piiritlus toetuskõlblikkuse määramiseks on asjakohane?
Are the time periods and geographical parameters used in determining eligibility appropriate?
Fond annab rahalist toetust aktiivsetele tööturu meetmetele, mis kuuluvad koondatud töötajate tööturule naasmiseks ette nähtud individuaalteenuste kooskõlastatud paketti.
The EGF helps to fund active labour market measures that form part of a coordinated package of personalised services designed to re-integrate redundant workers into the labour market.
Aktiivsed meetmed võivad olla näiteks tööotsingutoetus, koolitus, transporditoetus või meetmed, mis ergutavad ebasoodsas olukorras või eakaid töötajaid tööturule jääma või sinna naasma.
These active measures include assistance in seeking employment, training, travel allowances and incentives for disadvantaged or elderly workers to remain on or return to the labour market.
Seevastu sotsiaalkaitse passiivseid meetmeid fondist ei rahastata.
Passive social protection measures are not funded under the EGF.
Kuidas oleks võimalik säilitada fondi uuenduslikku lähenemisviisi, mille keskmes on iga toetatud töötaja oskuste ja soovide väärtustamine, ning soodustada selle kohaldamist ka muude meetmete puhul?
How is the EGF's innovative approach, which focuses on the abilities and wishes of each worker in receipt of support, to be maintained and carried over to other measures?
Fondi toetus peab täiendama liikmesriikide meetmeid, mitte neid asendama.
EGF support is intended to complement, rather than take the place of, action by Member States.
Vastastikuse täiendavuse nõude tõttu on kehtestatud kavandatud meetmete maksumuse maksimaalne võimalik kaasrahastamise määr 50%, mida 2009. aastal suurendati enne 31. detsembrit 2011 esitatud taotluste puhul 65%-ni.
In view of this complementarity requirement, co-financing covers no more than 50% of the cost of the proposed measures; in 2009 that rate was raised to 65% for applications submitted before 31 December 2011.
Kas fondi kaasrahastamise määra ajutisest suurendamisest piisab?
Is this temporary increase in the EGF co-financing rate sufficient?
Fondi tegevus tuleb muu hulgas kooskõlastada tegevusega Euroopa Liidu muudes poliitikavaldkondades.
Action under the EGF must be coordinated with action under other EU policies.
Kooskõlastamisnõue tähendab, et kavandatud meetmete maksumust ei tohi rahastada muudest ühenduse rahastamisvahenditest.
In view of this coordination requirement, no measures receiving a contribution under the EGF may receive assistance under other EU financial instruments.
Seetõttu on oluline, et liikmesriigid jälgiksid eelkõige seda, et fondi toetatud meetmeid ei rahastataks ühtlasi Euroopa Sotsiaalfondist, arvestades, et Euroopa Sotsiaalfondi üks eesmärke on „ töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime ning tööturu paindlikkuse suurendamine ”
In this connection, Member States must ensure, in particular, that measures supported under the EGF are not also in receipt of funding under the ESF, given that one of the guidelines applying to the ESF provides for improving the 'adaptability of workers and enterprises and the flexibility of the labour markets'
Euroopa Liidu Nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsus 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta. .
Council Decision 2006/702/EC of 6 October 2006 on Community strategic guidelines on cohesion. .
Kas kooskõlastamisnõuet järgitakse täies ulatuses?
Is the coordination requirement fully met?
Fondile on aastas ette nähtud kuni 500 miljonit eurot, mis pärineb varust, mis on tekkinud eelmise aasta kulude üldise ülemmäära ja/või kahe eelmise aasta jooksul tühistatud kulukohustuste assigneeringute raames, võtmata seejuures arvesse finantsraamistiku alamrubriigiga 1b seotud assigneeringuid.
The EGF has a maximum annual amount of EUR 500 million, drawn either from any margin existing under the global expenditure ceiling of the previous year or from cancelled commitment appropriations from the previous two years, excluding those relating to heading 1b of the financial framework.
Fondi puudutavad kulukohustuste assigneeringud (eelarverida 40 02 43) lisatakse Euroopa Liidu üldeelarvesse sättena tavapärase eelarvemenetluse kaudu niipea, kui komisjon on määratlenud küllaldased varud ja/või tühistatud kohustused.
Commitment appropriations are entered in the general budget of the European Union as a provision (line 40 02 43) under the normal budgetary procedure as soon as the Commission has identified sufficient margins and/or cancelled commitments.
Neile vastavad maksete assigneeringud võidakse kanda reservi, võetakse alakasutatud eelarveridadelt või kantakse fondi eelarvereale (04 05 01).
The corresponding payment appropriations may be entered in the reserve, drawn from under-utilised budget lines or entered against the EGF budget line (04 05 01).
Kas Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond peaks jääma ilma vahenditeta fondiks?
Should the EGF remain an unfunded fund?
Fondi kasutuselevõtmise menetlusel on 4 etappi:
There are four stages in the EGF mobilisation procedure :
– komisjon hindab taotlust konsulteerides liikmesriigiga, millele järgneb vajaduse korral eelarvemenetluse algatamine ettepaneku alusel võtta vastu otsus fondi kasutuselevõtmise kohta, milles on kindlaks määratud rahalise toetuse suurus ning esitatud taotlus toetussumma ülekandmiseks;
– the application is scrutinised by the Commission, in consultation with the Member State, following which, if necessary, the budgetary procedure is initiated by means of a proposal for a decision to mobilise the EGF, stipulating the size of the financial contribution to be made, and a request for the transfer of the relevant amount is drawn up;
– eelarvepäevad institutsioonid hindavad ettepanekut võtta vastu otsus fondi kasutuselevõtmise kohta ja toetussumma ülekandmise taotlust, millele järgneb nende vastuvõtmine koos muudatusettepanekutega või ilma;
– the proposal for a decision to mobilise the EGF and the request for transfer is considered by the two arms of the budgetary authority; where appropriate, they are adopted with or without amendments;
– liikmesriigile määratud toetussumma ülekandmine ühe korraga, tavaliselt 15 päeva jooksul pärast fondi kasutuselevõtmise otsuse vastuvõtmist.
– following the budgetary authority's adoption of the decision to mobilise the EGF, the financial contribution granted to the Member State is paid in a single instalment, in principle within 15 days.
Kas eelarvepädevate institutsioonide otsus fondi kasutuselevõtmise kohta iga juhtumi puhul eraldi on alati vältimatult vajalik?
Is it always essential for the budgetary authority to take mobilisation decisions on a case-by-case basis?
Kas ette nähtud tähtajad on vajalikud ja/või kas neid järgitakse?
Are the deadlines necessary and/or met?
Kuidas muuta komisjonipoolne taotluste hindamine liikmesriikide jaoks prognoositavamaks?
How could the scrutiny of applications by the Commission be made more predictable for Member States?
Fondi rakendamismenetluse võib jagada 3 etappi:
There are three stages in the EGF implementation procedure :
– liikmesriik kasutab rahalist toetust 24 kuu jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva või meetmete võtmise alguskuupäeva, tingimusel et meetmetega alustati hiljemalt 3 kuu jooksul pärast taotluse esitamist (enne 2009. aastat 12 kuu jooksul pärast taotluse esitamist);
– the Member State must use the financial contribution within 24 months of the date on which the application was made or the date on which the measures covered began, provided that the latter date is no later than three months after the date on which the application was made (within 12 months of that date prior to 2009);
– liikmesriik esitab rahalise toetuse rakendamise aruande hiljemalt 6 kuu jooksul pärast toetuse kasutamise lõppkuupäeva;
– the Member State must submit a report on the implementation of the financial contribution no later than six months after the expiry of the designated utilisation period;
– komisjon lõpetab fondist rahalise toetuse andmise hiljemalt 6 kuud pärast rakendamisaruande kättesaamist.
– the Commission winds up the financial contribution no later than six months after the implementation report has been received.
Kas rahalise toetuse kasutamise tähtaja kahekordistamine on liikmesriikidele piisav?
Is the doubling of the period during which the financial contribution may be used by the Member State sufficient?
Kas komisjonipoolne rahalise toetuse kasutamise kontroll on optimaalne?
Is the procedure for verification by the Commission of the use made of the financial contribution as effective as it could be?
FONDI KASUTUSELEVÕTMINE AJAVAHEMIKUL 2007 – APRILL 2010
MOBILISATION OF THE EGF BETWEEN 2007 AND APRIL 2010
· Fondi kasutuselevõtmise otsuste ja taotluste analüüs
· Analysis of EGF mobilisation decisions and applications
Esitatud taotluste arv ja taotletud toetussummad ei ole seoses liikmesriigi jõukuse ja töötuse määraga ning taotlusi on esitanud väike arv liikmesriike.
The number of applications submitted and the size of the contributions requested are not linked to the relative wealth of or unemployment rate in the Member States that have applied for funding, of which there has been only a limited number .
Ajavahemikul 2007. aastast kuni 2010. aasta aprillini võeti vastu 27 otsust fondi kasutuselevõtmise kohta, taotlusi esitati ja kinnitati 58.
Between 2007 and April 2010, 27 EGF mobilisation decisions were adopted, and 58 applications were submitted.
5 liikmesriiki, kes esitasid kõige suurema toetussumma taotluse (Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania, Iirimaa, Saksamaa), taotlesid ligikaudu 70% koguassigneeringutest, samal ajal kui 5 kõige väiksemat toetust taotlenud liikmesriiki (Tšehhi Vabariik, Poola, Malta, Soome, Leedu) taotlesid ligikaudu 2% koguassigneeringutest.
The five Member States that requested the highest contributions (France, Italy, Spain, Ireland and Germany) accounted for around 70% of the total appropriations requested, while the five Member States that requested the lowest contributions (Czech Republic, Poland, Malta, Finland and Lithuania) accounted for some 2%.
Fondi kasutuselevõtmise otsused olid seotud NUTS II tasandi piirkondadega, kus kogurahvatulu elaniku kohta ulatub kuni 109,3% Euroopa Liidu keskmisest ja kus keskmine töötuse määr on ainult 5,9%
The EGF mobilisation decisions covered NUTS II regions with an average per capita GNI of 109.3% of the EU average and an average unemployment rate of no more than 5.9%
Allikas: Eurostat, 2007. aasta andmed riikide kogurahvatulu kohta elaniku kohta ja 2008. aasta andmed töötuse määra kohta. .
Source: Eurostat – 2007 per capita GNI figures and 2008 unemployment figures. .
Miks saavad fondist toetust peamiselt piirkonnad, kus SKP elaniku kohta on kõrgem Euroopa Liidu keskmisest ja töötus on mõõdukas, ning kuidas seda ebavõrdsust kõrvaldada?
Why does the bulk of EGF contributions go to regions with a per capita GNI that is higher than the EU average and with a relatively low unemployment rate, and how can this situation be remedied?
Taotluste arv ja taotletavad toetussummad suurenevad, kuid kasutada olevaid assigneeringuid arvestades on seda ikka vähe.
Although increased use is being made of the EGF, the overall amounts involved account for only a limited proportion of the appropriations available .
Enne 2009. aasta juuni läbivaatamist oli vastu võetud ainult 16 otsust 8 liikmesriigi heaks, kasutusele võetud summa oli kokku 80 miljonit eurot.
Only 16 decisions were adopted prior to the June 2009 revision; these concerned eight Member States, and the overall amount mobilised was EUR 80 million.
Erinevate eelarveaastate võrdlemisel ilmneb siiski toetuste kasutamise suurenemine, mis on seotud eelkõige fondilt toetuse taotlemise paindlikumaks muutmisega 2009. aastal ning majandus- ja finantskriisiga.
However, a comparison of the figures for the financial years to date shows that increased use is being made of the EGF, owing in particular to the relaxation of the eligibility requirements in 2009 and to the economic and financial crisis.
Assigneeringute kasutusmäär suurenes 3,7%-lt 2007. aastal (18,6 miljonit eurot) 9,8%-ni 2009. aastal (49 miljonit eurot) ning 10,5%-ni 2009. aastal (52 miljonit eurot).
The rate of utilisation of appropriations rose from 3.7% in 2007 (EUR 18.6 million) to 9.8% in 2008 (EUR 49 million) and 10.5% in 2009 (EUR 52 million).
See suundumus näib 2010. aastal jätkuvat.
This trend would appear to have continued into 2010.
Ajavahemikul 2009. aasta juunist kuni 2010. aasta aprillini võeti vastu, hinnati või esitati 42 taotlust, mis puudutasid 36 712 uut töötajat ja 9 uut liikmesriiki ning mille kogusumma oli 197 miljonit eurot.
Between June 2009 and April 2010, 42 applications were approved, scrutinised or submitted; these covered 36 712 more workers and nine more Member States, and the overall amount involved was EUR 197 million.
Kas taotluste arvu ja taotletud toetussummade oluline suurenemine on püsiva iseloomuga, ning kui see nii on, siis millega seda seletada ja kuidas sellega tõhusalt toime tulla?
Is this substantial increase in the number of applications and the size of the contributions requested likely to continue, and if so, what are its causes and what is the appropriate response?
Töötaja kohta taotletud toetussumma varieerub liikmesriigiti suures ulatuses:
The size of the contributions requested varies sharply from Member State to Member State .
Vastu võetud otsused puudutavad 29 292 koondatud töötajat, esitatud taotlused hõlmasid 54 867 töötajat, kellele toetust taotleti.
The decisions adopted cover 29 292 workers made redundant and the applications submitted cover 54 867 workers requiring support.
Toetust taotleti keskmiselt 5253 eurot töötaja kohta.
The average contribution requested stands at EUR 5 253 per worker.
Kõige väiksema töötaja kohta taotletud toetuse (511 eurot)
There is a ratio of around 1 to 40 between the lowest contribution requested per worker (EUR 511)
EGF/2010/010, Unilever (Tšehhi Vabariik). ja kõige suurema töötaja kohta taotletud toetuse (22 031 eurot)
EGF/2010/010, Unilever (Czech Republic). and the highest (EUR 22 031)
Kas rahalise toetuse erinevused töötaja kohta liikmesriigiti on täielikult õigustatud, ja kui see nii ei ole, siis kuidas olukorda parandada?
Are the differences between the Member States in terms of the funding provided per worker fully justified, and if not, what should be done about it?
Fondi kasutuselevõtmise taotlustes osutatakse kõigile sekkumiskriteeriumidele, kuid selles osas esineb tasakaalustamatus.
The applications for EGF support are based on all three intervention criteria, although the breakdown between them is uneven .
Liikmesriigid osutavad fondi käsitleva määruse artikli 2 punkti b) sekkumiskriteeriumile 57,7% juhtudest, artikli 2 punkti a) sekkumiskriteeriumile 36,5% juhtudest ja artikli 2 punkti c) sekkumiskriteeriumile 5,8% juhtudest.
The Member States base their applications on the intervention criterion laid down in Article 2(b) of the EGF Regulation in 57.7% of cases, on the Article 2(a) criterion in 36.5% of cases and on the Article 2(c) criterion in 5.8% of cases.
Ainult üks liikmesriik (Leedu) osutab vähemalt ühes oma taotluses kõigile kolmele sekkumiskriteeriumile.
Only one only Member State (Lithuania) has used all three different criteria in its applications.
Alates 2009. aasta juunist osutatakse taotlustes rohkem artikli 2 punkti b) sekkumiskriteeriumile kui varasemal perioodil (60% taotlustest võrreldes varasema 50%-ga).
Since June 2009, the Article 2(b) criterion has been cited more often than during the previous period (60% of applications as against 50% previously).
Kuidas seletada sekkumiskriteeriumidele osutamise osas liikmesriikide vahel valitsevaid erinevusi?
What are the reasons for the differences between Member States in terms of the criteria cited?
Fondi toetust saab üksnes väike arv majandussektoreid, ehkki need on mitmekesistumas.
To date, EGF contributions have been granted in respect of only a small number of economic sectors, although that number is now growing .
Kui algse määruse kohaselt vastu võetud 16 otsust puudutasid ainult tekstiilisektorit (50%), autotööstust (31%) ja mobiiltelefonsidet (19%), siis muudetud määruse kohaselt vastu võetud otsused puudutavad uusi sektoreid, nagu masina-, elektroonika- ja trükitööstus ning ehitus.
While the 16 decisions adopted under the original regulation were confined to textiles (50%) motor vehicles (31%) and mobile telephony (19%), applications submitted under the amended regulation have covered new sectors such as the mechanical, electronics, printing and construction sectors.
Kas täheldatud kalduvusi sektorite osas saab alati seletada globaliseerumise või kriisiga?
Are all of the sector-specific applications warranted on the basis of factors relating to globalisation or the economic and financial crisis?
· Fondi kasutuselevõtmise ja rakendamise menetluse analüüs
· Analysis of the EGF mobilisation and implementation procedure
Kuigi fondile ei ole senini ette nähtud oma makseassigneeringuid, võib olukord alates 2011. aastast muutuda.
Although, to date, the EGF has not been allocated its own payment appropriations, that situation could change in 2011 .
Kohustuste täitmiseks kasutusele võetud makseassigneeringud võeti eelarveridadelt, mille puhul võis prognoosida alakasutamist.
All of the payment appropriations used to meet commitments have been drawn from budget lines likely to be under-utilised.
Vajadused kaeti 97,6% osas Euroopa Sotsiaalfondi eelarveridadelt, ülejäänud assigneeringud võeti kriminaal- ja tsiviilõiguse eelarverealt.
97.6% of requirements have been met using appropriations from ESF budge lines, with the remaining appropriations being drawn from the budget chapter 'Justice in criminal and civil matters'.
Võimalust kirjendada reservis makseassigneeringud kulukohustuste assigneeringute kõrvale ei ole veel kasutatud, kuid 2011. aasta eelarveprojekt näeb esimest korda ette fondi eelarverea täiendamise makseassigneeringutega 50 miljoni euro ulatuses.
Although the option of entering payment appropriations in the reserve alongside the corresponding commitment appropriations has not yet been taken up, the draft budget for 2011 provides for the first time for the entry of EUR 50 million in payment appropriations against the EGF budget line.
Milline mõju on makseassigneeringute fondi eelarvereale kirjendamisel fondi kasutuselevõtmise ajale?
What impact will the entry of payment appropriations against the EGF budget line have on mobilisation times?