natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seetõttu peaks rannikualade integreeritud majandamine hõlmama kalandust ning eelkõige tuleks käsitleda kalanduse arendamist ja majandamist rannikualadel kui osa rannikualade arendamisest ja majandamisest.
Fishing should therefore be included in ICZM, in particular the development and management of fisheries in coastal zones should be examined as part of the development and management of coastal zones.
Kõnealust protsessi saab toetada Euroopa Kalandusfond, kuna sellest rahastatakse meetmeid, millega tagatakse kalanduse elujõuline areng ning merekeskkonna ja selle elusressursside kaitse.
The European Fisheries Fund (ΕFF) can contribute to this process since it finances measures to ensure the viable development of fisheries and the protection of the marine environment and its living resources.
Lisaks saab Euroopa Kalandusfond toetada rannikualade integreeritud majandamise konkreetseid põhimõtteid, nagu ühine planeerimisprotsess ning rannikuäärsete kogukondade eripärade esiletoomine.
Furthermore, the EFF can support specific principles of ICZM, such as participatory planning and the highlighting of the special features of coastal communities.
Lisaks toetatakse Euroopa Kalandusfondist ka mitmete katseprojektide rahastamist, mis tugevdavad märkimisväärselt kalanduse rolli rannikualade integreeritud majandamises, ning selektiivsemate ja keskkonnasõbralikumate püügimeetodite edendamist.
Furthermore, the EFF also supports the funding of a number of pilot projects which significantly strengthen the role of fishing in ICZM and the promotion of more selective and environmentally-friendly fishing methods.
Igal juhul on kalandusorganisatsioonide kaasamine planeerimisetapis kõige olulisemaks elemendiks, et tagada kalanduse edukas kaasamine rannikualade integreeritud majandamisse.
At all events, the most important element in ensuring the successful incorporation of fishing in ICZM is to involve fishing organisations in the planning stage.
Kohalike kalurite kogemuste kasutamine aitab kindlaks teha tegelikke probleeme ja tagab seega, et rannikuäärsed kalanduskogukonnad säilivad ja eksisteerivad koos teiste rannikualadel läbiviidavate tegevustega.
Using the experience of local fishermen will help identify the real problems and thereby ensure that coastal fishing communities remain and co-exist with other activities pursued in coastal zones.
Akvakultuur rannikualade integreeritud majandamise raames
Aquaculture within the framework of ICZM
Akvakultuur on samuti tegevus, mida teostatakse peamiselt rannikualadel.
Aquaculture is also an activity principally pursued in coastal zones.
Alates 1970. aastast on akvakultuur arenenud kiiremini kui mis tahes teine toiduainetööstuse sektor, kasvades aastas keskmiselt 8% ning andes kogu maailmas aastas toodangut ligikaudu 45 miljonit tonni
Since 1970, it has developed more rapidly than any other sector of food production, recording an annual average growth rate of 8%, and an annual production of approximately 45 million tonnes worldwide
FAO, 2006, „Maailma kalanduse ja akvakultuuri olukord”. .
FAO, 2006, ‘The state of world fisheries and aquaculture’. .
Akvakultuur muutub üha olulisemaks olukorras, kus kalaressursid vähenevad ning maailmas kasvab pidevalt nõudlus kala ja karploomade järele.
In an environment in which fisheries resources are becoming scarce and in which world demand for fish and shellfish is steadily rising, aquaculture is becoming increasingly important.
ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon prognoosib, et 2030. aastaks suureneb kalatoodete tarbimine 50% ning et lõviosa sellest nõudlusest täidetakse akvakultuuri abil.
The UN Food and Agriculture Organisation predicts that consumption of fish products will increase by 50% up to 2030 and that the lion’s share of this demand will be met by aquaculture.
Arvnäitajates tähendab see tootmismahu suurenemist 40 miljoni tonni võrra
In figures, this amounts to an increase in production of 40 million tonnes
Euroopa akvakultuur võiks kõnealusest suundumusest kasu saada ning oma suhtelisi eeliseid ära kasutada.
European aquaculture could therefore benefit from this trend and exploit its comparative advantages.
Need hõlmavad järgmist: EL on suurim kalatoodete turg, tal on pikaajalised traditsioonid seoses karbi- ja kalakasvatusega magedas ja merevees, tal on dünaamiliste ja eesrindlike teadusuuringute teostamise võime ja kaasaegne tehnoloogia ning vastava kvalifikatsiooni ja kogemusega kalakasvatajad, sobivad ilmastikutingimused ning kasvatatavate liikide jaoks ideaalsed kasvatuskohad
These include the following: the EU is the largest market for fish products, has a long tradition of shellfish farming and fish farming in fresh and sea water, it has a dynamic, cutting-edge research capacity and modern technology, qualified and experienced fish farmers, suitable climatic conditions and ideal sites for the varieties farmed
Lisaks tuleks hoolikalt meeles pidada sektori antavat panust majanduslikku ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse akvakultuuri viljelevates piirkondades.
Furthermore, the sector’s contribution to the economic and social cohesion of the regions where it is practised should be carefully borne in mind.
ELis tervikuna viljeletakse akvakultuuri peamiselt rannikualadel ning see annab tööd 80 000 inimesele.
In the EU as a whole, aquaculture is practised mainly in coastal zones and provides 80 000 jobs.
Mõnes liikmesriigis on kasvatatud toodangu rahaline väärtus suurem lossitud toodangu rahalisest väärtusest.
In some Member States the value of farmed products is greater than that of products landed.
Teistes moodustab akvakultuur märkimisväärse osa kogutoodangust.
In others, aquaculture represents a significant proportion of total production.
Näiteks Kreekas moodustab akvakultuur 50% aastasest kogutoodangust.
In Greece, for instance, 50% of total annual production comes from aquaculture.
See ei tähenda, et Euroopa akvakultuur ei seisa silmitsi probleemidega, mis mõjutavad tema kasvu.
That is not to say that European aquaculture is not also facing difficulties which affect its growth.
Suurimateks probleemideks on ebapiisav regionaalplaneerimine ja konkurents ruumi pärast rannikualade teiste majandusharudega.
Chief among these are inadequate regional planning and competition for space with the other coastal activities.
Merealade planeerimine on eeldatavasti peamiseks vahendiks, mis tagab rannikualade integreeritud majandamise kõigi tegevuste, sealhulgas akvakultuuri, tasakaalustatud arengu.
Marine planning is expected to constitute a basic tool for the balanced development of all ICZM activities, including aquaculture.
Rahastamise osas aitab Euroopa Kalandusfond siduda akvakultuuri rannikualade integreeritud majandamisega, kuna annab võimaluse koguda kvalitatiivseid andmeid, et töötada välja rannikualade integreeritud majandamise tegevuskavad.
As regards funding, the EFF can help link aquaculture with ICZM, since it provides the possibility of collecting qualitative data so as to draw up Integrated Coastal Zone Management Plans.
Lisaks toetatakse Euroopa Kalandusfondi II prioriteediga selliste meetodite arendamist, mis vähendavad tootmise mõju merekeskkonnale.
Furthermore, EFF priority axis II supports the development of methods to reduce any impact of production on the marine environment.
Järeldused – raportööri märkused
Conclusions - your rapporteur’s comments
Raportöör on seisukohal, et rannikualade integreeritud majandamise poliitika võib olla sobiv raamistik rannikualade säästvaks arenguks ning kõnealustel aladel läbiviidavate tegevuste elujõuliseks arenguks.
Your rapporteur takes the view that the policy for Integrated Coastal Zone Management may constitute a suitable framework for the sustainable development of coastal zones and the viable development of activities pursued in these zones.
Samuti on raportöör seisukohal, et kalandusele ja akvakultuurile peaks omistama erilise tähtsuse, kuna nende puhul on tegemist tegevustega, mis rannikualadest otseselt sõltuvad, ning rõhutab, et merealade regionaalplaneerimise lisamine rannikualade integreeritud majandamisse aitab kaasa rannikualadel läbiviidavate tegevuste tasakaalustatud arengule, mis hoogustab akvakultuuri arengut.
He also maintains that special weight should be given to fishing and aquaculture, since they are activities which are directly dependent on coastal zones and stresses that the integration of marine regional planning in ICZM will contribute to the balanced development of activities pursued there, thereby giving an impetus to the development of aquaculture.
Raportöör väidab esmalt, et vaja on rannikualade kõigi sektorite esindajaid kaasavat pikaajalist planeerimist.
Your rapporteur argues firstly that, long-term planning involving representatives of all sectors in coastal zones is needed.
Teiseks peab olema saavutatud tõhus koordineerimine asutuste vahel, kes haldavad kõnealuseid alasid.
Secondly, there must be effective coordination of the bodies involved in managing these zones.
Juhul kui ka rannikualade integreeritud majandamise rakendamist käsitlevas järgmises hindamisaruandes tuvastatakse koordineerimisalased puudujäägid, tuleks uuesti läbi vaadata ettepanek vastava asutuse loomiseks.
In the event that the next assessment report on the implementation of ICZM also finds shortcomings in coordination, the proposal to establish a body for this purpose should be re-examined.
Koordineerimine peab tuginema asjakohasel teabel.
Coordination must be based on appropriate information.
Seepärast tuleb parandada andmete kogumist, et läbi viia uuringuid, kuidas rannikualasid hallata.
Data-gathering for drawing up management studies for coastal zones must therefore be improved.
Kõnealused andmed peaksid samuti sisaldama andmeid bioloogilise mitmekesisuse, sealhulgas kalaressursside olukorra kohta rannikualadel.
These data should also include data on the state of the biodiversity in coastal zones, including fisheries resources.
Samuti peaks teabe- ja andmevahetus toimuma piirkondlikul tasandil ning suhetes kolmandate riikidega, kuivõrd piirkondlik koostöö on võtmetähtsusega, et käsitleda rannikualadega seonduvaid piiriüleseid küsimusi.
Information and exchanges of data should also take place at regional level and with third countries, since regional cooperation is of key importance for addressing cross-border issues relating to coastal zones.
Rahastamise osas soovib raportöör rõhutada Euroopa Kalandusfondi panust kalanduse ja akvakultuuri lisamisel rannikualade integreeritud majandamisse.
From the financial point of view, your rapporteur wishes to stress the contribution of the European Fisheries Fund in including fishing and aquaculture in ICZM.
Lõpetuseks on raportöör seisukohal, et komisjon peaks pärast liikmesriikidega konsulteerimist koostama selge ajakava Euroopa Liidus rannikualade integreeritud majandamise rakendamisel tehtud edusammude läbivaatamiseks.
Finally, your rapporteur takes the view that, after consulting Member States, the Commission should, after consulting Member States, draw up a clear timetable for examining progress in implementing Integrated Coastal Zone Management in the European Union.
Dublini süsteemi hindamisaruanne
on the evaluation of the Dublin system
– võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil
– having regard to Council Regulation (EC) No 2725/2000 of 11 December 2000 concerning the establishment of 'Eurodac' for the comparison of fingerprints for the effective application of the Dublin Convention
– võttes arvesse nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded
– having regard to Council Directive 2003/9/EC of 27 January 2003 laying down minimum standards for the reception of asylum seekers
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta
– having regard to Regulation (EC) No 862/2007 of the European Parliament and of the Council of 11 July 2007 on Community statistics on migration and international protection and repealing Council Regulation (EEC) No 311/76 on the compilation of statistics on foreign workers
– võttes arvesse nõukogu järeldusi liikmesriikide politsei ja õiguskaitseasutuste ning Europoli Eurodaci süsteemile juurdepääsu kohta
– having regard to the Council Conclusions on access to Eurodac by Member States’ police and law enforcement authorities as well as Europol
Justiits- ja siseministrite nõukogu 2807. istung Luxembourgis, 12. ja 13. juuni 2007. ;
2807th Justice and Home Affairs Council meeting in Luxembourg, 12 and 13 June 2007. ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsust nr 573/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2004/904/EÜ
– having regard to Decision No 573/2007/EC of the European Parliament and of the Council of 23 May 2007 establishing the European Refugee Fund for the period 2008 to 2013 as part of the General programme Solidarity and Management of Migration Flows and repealing Council Decision 2004/904/EC
– võttes arvesse oma 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni pagulaslaagrite olukorra kohta Maltal
– having regard to its resolution of 6 April 2006 on the situation with refugee camps in Malta
– võttes arvesse oma raporteid kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni külastuste kohta paljude liikmesriikide kinnipidamiskeskustesse;
– having regard to its reports on the visits by its Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs to detention centres in several Member States,
– võttes arvesse oma 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni varjupaigapoliitika kohta: praktiline koostöö, Euroopa ühise varjupaigasüsteemi otsustusprotsessi kvaliteet
– having regard to its resolution of 21 June 2007 on asylum: practical cooperation, quality of decision-making in the common European asylum system
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0286 . ;
Texts adopted , P6_TA(2007)0286 . ,
– võttes arvesse oma 16. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamise kohta
– having regard to its resolution of 16 January 2008: Towards an EU strategy on the rights of the child
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0012 . ;
Texts adopted , P6_TA(2008)0012 . ,
– võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni Iraani kodaniku Seyed Mehdi Kazemi juhtumi kohta
– having regard to its resolution of 13 March 2008 on the case of the Iranian citizen Seyed Mehdi Kazemi
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0107 . ;
Texts adopted , P6_TA(2008)0107 . ,
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6‑0287/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0287/2008 ),
A. arvestades, et igal varjupaigataotlejal on õigus tema taotluse individuaalsele ja põhjalikule läbivaatamisele;
A. whereas every asylum seeker is entitled to a full, individual examination of his or her claim,
B. arvestades, et varjupaigaalased õigusaktid ja praktika on riigiti ikka veel väga erinevad ja seetõttu saab erinevates Dublini määrusega hõlmatud riikides varjupaigataotlejatele osaks erinev kohtlemine;
B. whereas asylum legislation and practice still vary widely from country to country and that, as a result, asylum-seekers receive different treatment from one Dublin State to another,
C. arvestades, et Dublini süsteem toetub vastastikuse usalduse ja usaldusväärsuse eeldusele ja kui neid eeltingimusi ei täideta, s.t kui mõnes liikmesriigis esineb andmete kogumisel tõsiseid puudujääke või otsustusprotsessis ebakohti, siis kannatab kogu süsteem;
C. whereas the Dublin system is rooted in such premises as mutual trust and reliability and that if these prerequisites are not fulfilled, i.e. if there are serious gaps in data collection or inconsistencies in the decision-making process in certain Member States, the whole system suffers,
D. arvestades, et on olemas tõendid, et mõni liikmesriik ei taga tõhusat juurdepääsu pagulasseisundi määramise menetlusele;
D. whereas there is evidence that some Member States do not guarantee effective access to a procedure for determining refugee status,
E. arvestades, et mõni liikmesriik ei rakenda tõhusalt vastuvõtudirektiivi kas varjupaigataotlejate suhtes, kes ootavad Dublini määruse alusel teisele liikmesriigile üleandmist, või siis vastutavasse liikmesriiki tagasisaatmise puhul;
E. whereas some Member States do not apply the Reception Directive effectively, either to asylum applicants awaiting transfer to another Member State under the Dublin Regulation, or at the point of return to the Member State responsible,
F. arvestades, et mõni liikmesriik määrab Dublini süsteemi kuuluvad isikud süstemaatiliselt kinnipidamisele;
F. whereas some Member States systematically place persons subject to the Dublin system in detention,
G. arvestades, et mitmekordsete taotluste suur arv ja toimunud üleandmiste vähesus osutavad Dublini süsteemi puudujääkidele ja vajadusele kehtestada Euroopa ühine varjupaigasüsteem;
G. whereas the high level of multiple requests and the low level of effected transfers are indicators of the deficiencies of the Dublin system and of the need to establish a common European asylum system,
H. arvestades, et Dublini määruse nõuetekohane rakendamine võib kaasa tuua kaitset otsivate isikute eest vastutuse võtmise ebaühtlase jaotumise, mis toob kahju mõnele üksnes oma geograafilise asendi tõttu rändevoogudega eriti palju kokku puutuvale riigile;
H. whereas a correct implementation of the Dublin Regulation may well result in the unequal distribution of responsibility for persons seeking protection, to the detriment of some Member States particularly exposed to migration flows simply on the grounds of their geographical location,
I. arvestades, et komisjoni hinnang näitab, et 2005. aastal tuli ELi välispiiril asuval 13 liikmesriigil toime tulla Dublini süsteemist tulenevate üha suuremate probleemidega;
I. whereas the Commission's evaluation reveals that, in 2005, the thirteen Member States at the borders of the Union had to deal with increasing challenges raised by the Dublin system,
J. arvestades, et lõunapoolsed liikmesriigid on sunnitud vastu võtma varjupaigataotlusi õiguslikult reguleerimata sisserändajatelt, kes päästetakse hädast, kui nad on teel Euroopasse;
J. whereas southern Member States are having to accept asylum applications from irregular immigrants who are rescued when in distress whilst they are on their way to Europe,
K. arvestades, et lõunapoolsed liikmesriigid on sunnitud vastu võtma varjupaigataotlusi õiguslikult reguleerimata sisserändajatelt, keda ei abista kolmandad riigid, kes on rahvusvahelise õiguse kohaselt kohustatud sellist abi osutama;
K. whereas southern Member States are having to accept asylum applications from irregular immigrants who are not assisted by third countries which are obliged to provide such assistance under international law,
L. arvestades, et liikmesriikidel võib puududa huvi täita ebaseaduslike riiki sisenejate Eurodaci andmebaasis registreerimise kohustust, sest see võib kaasa tuua suureneva varjupaigataotluste arvu, millega nad peavad tegelema;
L. whereas Member States may have no interest in complying with the obligation of registering illegal entrants in the Eurodac database, as this may result in increasing the number of applications for asylum which they will have to deal with,
M. arvestades, et Dublini määrusega kehtestatakse süsteem, mille eesmärk on kindlaks määrata liikmesriik, kes vastutab varjupaigataotluse läbivaatamise eest, kuid seda ei loodud algselt koormuse jagamise mehhanismiks ning seetõttu ei saa see ka niisuguse mehhanismina toimida;
M. whereas the Dublin Regulation establishes a system which is designed to determine the Member State responsible for dealing with a claim, but it was not originally put in place for, and therefore fails to serve as, a burden-sharing mechanism,
N. arvestades, et on väga tähtis, et Dublini süsteemi hindamisega kaasneks konkreetne, alaline, õiglane ja funktsionaalne koormuse jagamise mehhanism;
N. whereas it is essential that any evaluation of the Dublin system is accompanied by a concrete, permanent, fair and functional burden-sharing mechanism,
O. arvestades, et Dublini süsteemi esimene vastuvõtva riigi kriteerium avaldas suurt survet ELi välispiiril asuvatele liikmesriikidele;
O. whereas the Dublin system's first-country-of-entry criteria put a lot of pressure on the border Member States,
P. arvestades, et pagulasseisundi kandidaatide tunnustamise määr varieerub teatud kolmandate riikide kodanike puhul liikmesriikides ligikaudu 0–90%-ni;
P. whereas recognition rates of candidates for refugee status vary for certain third-country nationals from approximately 0% to 90% within Member States,
Q. arvestades, et on oluline, et varjupaigataotlusi esitavaid isikuid teavitataks põhjalikult neile arusaadavas keeles Dublini menetlusest ja selle võimalikest tagajärgedest;
Q. whereas it is essential that individuals lodging claims are fully apprised of the Dublin process, in a language which they understand, and its possible consequences,
R. arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 24 on sätestatud, et kõikides lastega seotud toimingutes, mida teevad kas avalik-õiguslikud asutused või eraõiguslikud institutsioonid, tuleb esikohale seada lapse huvid;
R. whereas Article 24 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union states that in all actions relating to children, whether taken by public authorities or private institutions, the child's best interests must be a primary consideration,
S. arvestades, et ehkki perekondade ühtsust mainitakse Dublini määruse kriteeriumide hierarhias esimesena, ei leia kõnealune säte alati kohaldamist;
S. whereas although family unity is mentioned first in the hierarchy of criteria applied in the Dublin Regulation, that provision is not often applied,
T. arvestades, et üleandmist puudutavate statistiliste andmete täpsuses esineb ilmseid puudujääke, sest andmetes ei kajastu näiteks ebaseaduslikus piiriületuskohas asuva varjupaigataotleja vastuvõtmistaotluste arv ning vastuvõtmis- ja tagasivõtmistaotluste arvu suhe;
T. whereas there is an obvious lack of accuracy in statistical data on transfers, as they do not indicate, for instance, the rate of requests for taking charge of an asylum applicant based on an irregular crossing of the border, or the proportion of 'taking charge' versus 'taking back' requests,
U. arvestades, et 2005. aastal teatasid uutest liikmesriikidest üheksa, et nad on registreerinud Dublini määruse alusel rohkem „sisenevaid” üleandmisi, ja et liikmesriigid, kelle territooriumil ei ole liidu välismaismaapiiri, teatasid, et nad on registreerinud rohkem „väljuvaid” üleandmisi;
U. whereas in 2005 nine of the new Member States stated that they were registering more ‘incoming’ transfers under the Dublin Regulation and Member States with no external land border of the Union stated that they were registering more ‘outgoing’ transfers,
V. arvestades, et komisjon ei ole suutnud süsteemi maksumust hinnata ja et tegemist on süsteemi tõhususe hindamiseks oluliste andmetega;
V. whereas the Commission has been unable to evaluate the cost of the system and whereas that information is important to be able to assess its effectiveness,