natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Praegune tubakatoetuse ülemmäär on 337,937 miljonit eurot, mis tähendab, et aastane maksimumsumma, mida on võimalik fondile üle kanda, ulatub 16,897 miljoni euroni.
The current maximum ceiling for tobacco aid being at EUR 337,937 million, meaning that the maximum annual amount which can be transferred to the Fund is EUR 16,897 million.
Fondi tegevuse võimalik pikendamine ei põhjustaks ühendusele lisakulusid.
A possible prolongation of the Fund would not involve any additional Community expenditure.
Pikendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 110m ette nähtud võimalust aastatel 2008 ja 2009 (eelarveaastad 2009 ja 2010) üle kanda 5% otsetoetuste kohasest tubakatoetusest ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondile.
It extends the possibility foreseen in Article 110m of Regulation (EC) No 1782/2003 to the transfer in 2008 and 2009 (budget years 2009 and 2010) 5% of the amount of tobacco aid under ‘Direct Aids’ to the ‘Community Tobacco Fund’.
Tubakatoetuse ülemmäär jääb samaks ning aastane maksimumsumma, mida on võimalik üle kanda, ulatub 16,897 miljoni euroni (337,937 miljonit eurot x 5% = 16,897 miljonit eurot).
The ceilings on tobacco aid remain unchanged and the maximum annual amount which can be transferred amounts to EUR 16,897 million (EUR 337,937 million x 5% = EUR 16,897 million).
Kõnealune summa eelarverealt 05 03 02 22 on selle asemel kättesaadav eelarverealt 17 03 02 – ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fond.
This amount from line 05 03 02 22 will be available instead under budget line 17 03 02 – Community Tobacco Fund.
Jaotistevahelise ülekandena ei too see meede kaasa täiendavaid eelarveassigneeringuid.
As this is a transfer between titles, this measure does not entail any additional budget appropriations.
On selge, et ka selle ettepaneku suhtes tuleb teha mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõte, mis on ette nähtud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe 3. deklaratsioonis ning Euroopa Ülemkogu järeldustes („täielik ja kõikehõlmav ülevaade ELi kulutuste kõikide aspektide, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika kohta”).
It is clear that this proposal is also subject to the mid-term review of the Multi-annual Financial Framework foreseen in Declaration 3 of the IIA of 17 May 2006 and the conclusions of the European Council (‘full, wide-ranging review covering all aspects of EU spending, including the CAP’).
Eelarvekomisjon palub vastutaval põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil lisada oma raportisse järgmise muudatusettepaneku:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following amendment in its report:
Ettepanek võtta vastu määrus
Draft legislative resolution
Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on meelde tuletada, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe 3. deklaratsioonis ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõte ning Euroopa Ülemkogu järeldused („täielik ja kõikehõlmav ülevaade ELi kulutuste kõikide aspektide, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika kohta”) hõlmavad ka käesolevat ettepanekut, mis on ühise põllumajanduspoliitika osa, kuid selle suhtes kohaldatakse ka järelevalvet iga-aastase eelarvemenetluse osana.
This amendment aims to recall that the proposal, being part of the CAP, it is not only subject to the mid-term review of the Multiannual Financial Framework foreseen in Declaration 3 of the IIA of 17 May 2006 and the conclusions of the European Council (‘full, wide-ranging review covering all aspects of EU spending, including the CAP’), but also subject to scrutiny within the annual Budget Procedure.
Tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fond
Community Tobacco Fund
Naised ja teadus
on women and science
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS............12
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY...............12
– võttes arvesse nõukogu 20. mai 1999. aasta resolutsiooni naiste ja teaduse kohta
– having regard to the Council Resolution of 20 May 1999 on women and science
EÜT C 201, 16.7.1999, lk 1. ;
OJ C 201, 16.7.1999, p 1. ,
– võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2001. aasta resolutsiooni, mis käsitleb teaduse ja ühiskonna suhteid ning naisi teaduses
– having regard to the Council Resolution of 26 June 2001 on science and society and on women in science
EÜT C 199, 14.7.2001, lk 1. ;
OJ C 199, 14.7.2001, p 1. ,
– võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2003. aasta resolutsiooni, mis käsitleb naiste ja meeste võrdset juurdepääsu kasvule ja uuenduslikkusele suunatud teadmistepõhisele ühiskonnale ning nende võrdset osalust selles
– having regard to the Council Resolution of 27 November 2003 on equal access to and participation of women and men in the knowledge society for growth and innovation
ELT C 317, 30.12.2003, lk 6. ;
OJ C 317, 30.12.2003, p 6. ,
– võttes arvesse nõukogu 18. aprilli 2005. aasta järeldusi inimressursside arendamise kohta teaduse ja tehnoloogia valdkonnas Euroopa teadusruumis;
– having regard to the Council Conclusions of 18 April 2005 on reinforcing human resources in science and technology in the European Research Area,
EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15. ;
OJ L 269, 5.10.2002, p 15. ,
– võttes arvesse komisjoni dokumenti „Teadus ja ühiskond – tegevuskava” ( KOM(2001)0714 );
– having regard to the Commission's Science and Society Action Plan ( COM(2001)0714 ),
– võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Naised ja teadus: tippsaavutused ja uuendus – sooline võrdõiguslikkus teaduses” ( SEK(2005)0370 );
– having regard to the Commission staff working document entitled ‘Women and Science: Excellence and Innovation - Gender Equality in Science’ ( SEC(2005)0370 ),
– võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid” ( KOM(2007)0161 ) ja komisjoni eespool nimetatud rohelisele raamatule lisatud komisjoni talituste töödokumenti ( SEK(2007)0412 );
– having regard to the Commission Green Paper entitled ‘The European Research Area: New Perspectives’ ( COM(2007)0161 ) and the Commission staff working document accompanying the above mentioned Green Paper ( SEC(2007)0412 ),
– võttes arvesse oma 3. veebruari 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta „Naised ja teadus – naiste mobiliseerimine Euroopa teadusuuringute rikastamiseks”
– having regard to its resolution of 3 February 2000 on the communication from the Commission entitled: ‘Women and science - Mobilising women to enrich European research’
EÜT C 309, 27.10.2000, lk 57. ;
OJ C 309, 27.10.2000, p.57. ,
– võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010” ( KOM(2006)0092 ) ja oma 13. mai 2007. aasta sellekohast resolutsiooni
– having regard to the Commission communication of 1 March 2006 entitled ‘A Roadmap for equality between women and men 2006-2010’ ( COM(2006)0092 ) and to its relevant resolution of 13 March 2007
ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 56. ;
OJ C 301 E, 13.12.2007, p 56. ,
– võttes arvesse oma 19. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu noorte naiste pereelu ja õpingute ühitamist võimaldavate meetmete reguleeriva raamistiku kohta
– having regard to its resolution of 19 June 2007 on a regulatory framework for measures enabling young women in the European Union to combine family life with a period of studies
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0265 . ;
Texts adopted, P6_TA(2007)0265 . ,
– võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamise kohta Euroopa Liidus 2007. aastal
– having regard to its resolution of 27 September 2007 on equality between women and men in the European Union - 2007
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0423 . ;
Texts adopted, P6_TA(2007)0423 . ,
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust ( A6-0165/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0165/2008 ),
A. arvestades, et teadusuuringud kujutavad endast Euroopa Liidu majandusliku arengu jaoks otsustava tähtsusega sektorit ja Euroopal tuleb majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia täitmise raames võtta tööle täiendavalt 700 000 teadlast;
A. whereas research represents a crucial sector for the economic development of the European Union, and whereas Europe needs to recruit 700 000 additional researchers as part of the fulfilment of the Lisbon strategy for growth and employment,
B. arvestades, et naisteadlased on ELis vähemuses, moodustades keskmiselt 35% teadlastest, kes töötavad valitsus- ja kõrgharidussektoris, ja moodustades keskmiselt vaid 18% teadlastest, kes töötavad erasektoris;
B. whereas female researchers are in a minority within the EU, comprising an average of 35% of researchers working in the government and higher education sectors and comprising an average of only 18% of researchers working in the private sector,
C. arvestades, et teadusasutuste kõrgeimatel tasanditel on naiste osakaal harva üle 20% ning meestel on naistest kolm korda suurem tõenäosus saada professori või samaväärseid ametikohti;
C. whereas the percentage of women in the top grades of academia rarely exceeds 20%, and men are three times more likely than women to obtain professorships or their equivalent,
D. arvestades, et soo alusel eristatud andmed teadlaste kohta kvalifikatsiooni, teadusvaldkonna ja ea lõikes on isegi liikmesriikides vaevalt kättesaadavad;
D. whereas sex-disaggregated data on researchers by qualification, field of science and age are still scarcely available even in Member States,
E. arvestades, et naisteadlastel on töö- ja eraelu raskem ühitada kui meesteadlastel;
E. whereas female researchers experience more difficulty in reconciling working and family life than male researchers,
F. arvestades, et puudus teaduses juhtivatel ametikohtadel töötavatest naistest on endiselt märkimisväärne;
F. whereas the lack of women in scientific leadership positions remains significant,
G. arvestades, et naiste esindatus ülikoolide otsuseid tegevates organites ei ole piisav soolise tasakaalustatuse poliitika rakendamiseks;
G. whereas the representation of women in university decision-making bodies is not high enough for the implementation of a gender-balanced policy,
H. arvestades, et enamikus riikidest ei ole naiste osakaal teadusnõukogudes võrdsust saavutanud;
H. whereas in a majority of countries the share of women on scientific boards has not reached parity,
I. arvestades, et ELi meetmete üks prioriteete ülalmainitud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes (2006–2010) on võrdne esindatus otsustamises, kaasa arvatud eesmärk, et naised täidaksid avaliku sektori uurimistegevuses juhtivaid ametikohti 25% ulatuses, mis tuleb saavutada 2010. aastaks;
I. whereas one of the priority areas for EU action in the above-mentioned Roadmap for equality between women and men 2006-2010 is equal representation in decision making, including a target of 25% of women in leading positions in public-sector research, to be met by 2010,
J. arvestades, et Euroopa Teadusnõukogu ei ole saavutanud soolist tasakaalu – teadusnõukogu 22 liikmest on vaid 5 naised;
J. whereas the European Research Council has not achieved a gender balance with only 5 women out of 22 in the Scientific Council,
K. arvestades, et kuigi naised moodustavad rohkem kui 50% ELi üliõpilastest ja saavad 43% ELi doktorikraadidest, täidavad nad keskmiselt vaid 15% kõrgematest akadeemilistest töökohtadest ja seetõttu on neil oluliselt väiksem mõjuvõim seoses otsuseid tegevate ametikohtadega teaduses;
K. whereas, even though women make up more than 50% of EU students and achieve 43% of EU doctoral degrees, they hold, on average, only 15% of senior academic posts and thereby have considerably less influence with regard to decision-making positions in research,
L. arvestades, et praegune seitsmes raamprogramm ei nõua projektide ettepanekute jaoks kohustuslikke soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavasid;
L. whereas the current FP7 does not require mandatory gender action plans for project proposals,
1. juhib liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et Euroopa haridussüsteemides on jätkuvalt jõus sooalased stereotüübid, eelkõige teadusvaldkondades nagu loodusteadused;
Draws the attention of the Member States to the fact that education systems in Europe continue to sustain gender stereotypes, in particular in areas of research such as the natural sciences;
6. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma tipptaseme ja hea teadlase määratluses kohaselt arvesse meeste ja naiste teaduskarjääride vahelisi erinevusi; rõhutab, et naisteadlased annavad samuti oma panuse teadusmaailma erinevate vaadete ja teadusuuringute teemade valikuga;
Calls on the Commission and the Member States to take due account, in the definitions of excellence and a 'good researcher', of the differences between male and female scientific careers; stresses that female researchers also contribute to the world of research with different perspectives and choices of research topics;
9. märgib, et liikuvus on üks olulisemaid teaduskarjääri edendamise ja kindlustamise viise, ning märgib, et seda võib olla pereeluga raske ühitada ja et seepärast tuleks võtta sobivad poliitilised meetmed selle toimivamaks muutmiseks;
Notes that mobility is one of the crucial ways of developing and assuring research career advancement and notes that this can be difficult to reconcile with family life and that appropriate policy measures should therefore be taken to make it more viable;
13. kutsub liikmesriike üles analüüsima tegureid, mis raskendavad naiste jõudmist ülikoolide ja haridusasutuste kõrgematele ametikohtadele, vähendades oluliselt nende mõju Euroopa Liidu piires teaduse alal otsuste tegemisel, ning pakkuma sobivaid lahendusi;
Calls on the Member States to analyse the factors discouraging women’s presence in senior posts in universities and education authorities, seriously reducing their influence in decision-making in research within the European Union, and to propose appropriate solutions;
29. tervitab Euroopa naisteadlaste platvormi tegevust, mille eesmärk on edendada naiste osalemist teaduses ja suurendada naisteadlaste arvu otsuseid tegevatel ametikohtadel;
Welcomes the activities carried out by the European Platform of Women Scientists, which aim to enhance the participation of women in science and increase the number of women scientists in decision-making positions;
31. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsiooni nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, and to the Governments and Parliaments of the Member States.
Raportis püütakse määratleda sotsiaalseid, kultuurilisi ja muid takistusi, mis seletavad naiste alaesindatust teaduses.
The report seeks to identify social, cultural and other kind of barriers that account for the under-representation of women in science.
Raportis tutvustatakse lühidalt praeguse olukorra tausta, kuid keskendutakse peamiselt soovile osutada võimalikele lahendustele ja headele tavadele olukorra lahendamiseks.
It will briefly introduce the context for the situation today, but the main focus of the report will be to look forward to point to possible solutions and best practices for solving the situation.
Raporti taustaks on praegune olukord Euroopas, kus naised on teaduse valdkonnas tugevalt alaesindatud.
The background for the report is the current European situation, where women are greatly underrepresented in the field of science.
Statistilised andmed räägivad meile, et kõrghariduse omandamisel osaleb rohkem naisi kui mehi, kuid kui asi puudutab teadlaskarjääri valikut, on mehi ikka rohkem kui naisi.
Statistics tells us that more women than men engage in taking a higher education, yet when it comes to choosing the research career, women are still outnumbered by men.
Naiste osaluse tohutu suurenemine kõrghariduses ei toonud kaasa vastavat muutust naiste ja meeste suhtes konkreetsetes uurimisvaldkondades ja elukutsetes – seega muutust horisontaalses soolises vahetegemises – ega likvideerinud soospetsiifilisi palgaerinevusi.
The huge increase in participation of women in higher education has neither led to a corresponding change in the ratio of women to men in particular fields of study or professions – that is, a change in horizontal gender segregation – nor has it eliminated the gender-specific wage gap.
Miks peaks sooline vahetegemine teaduses meile muret valmistama?
Why should we be concerned with gender segregation in science?
Teiseks võime me seista silmitsi teadustöötajate nappusega nõudlikes valdkondades.
Second, we may face a shortage of scientific personnel in demanding fields.
Kui anne väga nõudliku teadustöö tegemiseks ei ole seotud sooga, oleks teadlaste reserv kõnealustes valdkondades hoopis suurem, kui naised teaduses täiel määral osaleksid.
If talent for doing very demanding scientific work is unrelated to sex, the pool for these fields would be much larger with women fully participating in science.
Naisteadlased moodustavad ikka veel vähemuse valitsus- ja kõrgharidussektoris, kusjuures mõlema sektori ELi keskmine on 35% naisi.
Women researchers are still a minority in the government and higher education sectors, with both sectors having an EU average of 35% women.
Kõikides riikides on sellest hoolimata kõnealustes sektorites suurem naisteadlaste osakaal kui ettevõtlussektoris, mille ELi keskmine viimaste andmete põhjal on 18% naisi, kuid riikide lõikes esinevad suured erinevused.
In all countries these sectors nevertheless have higher proportions of women researchers than the business enterprise sector with an EU average of 18% women according to latest data, but there are large cross-country variations.
Riigid, kus ettevõtluses osaleb kõige vähem naisi, on Saksamaa (11,8%), Austria (10,4%) ja Madalmaad (8,7%), kusjuures Lätis, Bulgaarias ja Rumeenias on naiste osakaal üle 40%.
The countries with the fewest women in business research are Germany (11.8%), Austria (10.4%) and Netherlands (8.7%) whereas Latvia, Bulgaria and Romania all have over 40% women.
Olukord paraneb väga aeglaselt.
The situation is improving very slowly.
Naisteadlaste arvu kasvumäär on suurem kui meeste puhul vaid vähem kui pooltes riikides ja üksikute riikide puhul on naisteadlaste osakaal vähenenud.
Women researchers only have higher growth rates than men in less than half of the countries, and for a few countries the percentage of women researchers has decreased.
Teadlaste jaotumine peamiste teadusvaldkondade lõikes näitab meeste ja naiste puhul erinevaid mudeleid.
The distribution of researchers by main fields of science shows different patterns for men and women.
Kõrgharidussektoris töötavatest meesteadlastest töötab loodusteaduse ja inseneriteaduse valdkonnas 54%, võrreldes 37%ga naisteadlaste puhul.
Among male researchers in the higher education sector, 54% work in natural science and engineering compared to 37% among women researchers.
Kõnealune teadlaste jaotumine erinevate teadusvaldkondade vahel kajastab muidugi meeste ja naiste poolt kõrghariduse valdkonnas uuringute osas tehtud valikuid.
This distribution of researchers across the broad field of science of course reflects study choices made by men and women in higher education.
Viimastel aastatel on esitatud erinevaid uuringuid, mis võrdlevad riike ja ajaloolisi perioode kõrghariduses esineva horisontaalse soolise vahetegemise taustal.
In recent years various studies comparing countries and historical periods in light of horizontal gender segregation in higher education have been presented.
Need näitavad, et viimase 20 aasta jooksul on enamikus riikides tõusnud naiste arv inseneriteaduses.
They indicate that in the past twenty years the number of women in engineering has increased in most countries.
Kõnealune suurenemine on siiski üsna väike ja sageli väiksem kui teiste elukutsete ja uurimisvaldkondade puhul.
This increase, however, is rather small and often lower than in alternate professions and fields of study.
Teisisõnu: naiste arvu suurenemist esineb peamiselt uurimisvaldkondades, kus juba on suur naiste osakaal.
In other words: the increase in the number of women is occurring mostly in fields of study that already had a high percentage of females
Rühm üksiktegureid, mis määratlevad üksikvalikuid, viitab soolistele stereotüüpidele.
A group of individual factors determining individual choices refers to gender stereotypes.
Soolisi stereotüüpe lihtsustavad tihti sügavalt juurdunud arusaamad meestele ja naistele iseloomulikest omadustest.
Gender stereotypes are simplified but often deep-rooted perceptions of male and female characteristics.
Need toetavad konkreetsete soorollide ja ametikohtade lõikes soolise vahetegemise jätkumist.
They support the continuity of specific gender roles and occupational gender segregation.
Mõned lähenemisviisid eeldavad, et soolised stereotüübid kujunevad sotsialiseerimisprotsessis, samas kui teised eeldavad soorollide tekkimise ja taastekkimise elukestvat protsessi.
Some approaches assume that gender stereotypes are formed during the socialisation process whereas others suggest a lifelong process of production and reproduction of gender roles.
Sooliste stereotüüpide kohaselt kuuluvad meestele iseloomulike omaduste hulka muu hulgas huvi tehniliste küsimuste vastu, analüütiline pädevus, töömeisterlikkuse anne, keskendumine karjäärile ja ametialased ambitsioonid, võime end maksma panna, domineerivus, isekus ja tahe juhtkonnale muljet avaldada.
Typical male characteristics – according to gender stereotypes – include, among others, their interest in technical issues, analytical competences, talent for craftsmanship, career focus and professional ambition, ability to assert themselves, dominance, selfishness, and willingness to “impression management”.
Teiselt poolt sisaldavad naistele iseloomulike omaduste tüüpilised stereotüübid uskumusi, et nad on lastesõbralikud, neid huvitab pere, nad väärtustavad harmooniat, on empaatilised, emotsionaalsed ja altruistlikud.
On the other hand, typical stereotypes of female characteristics include beliefs that they are child-friendly, have an interest in family, value harmony, and are empathetic, emotional, and altruistic.
Inseneriteadus on ilmselgelt seotud pigem mehe kui naise stereotüüpidega – sellest tulenevalt peetakse elukutseid inseneriteaduse valdkonnas tüüpilisteks meestele omasteks elukutseteks ja need ei kaldu olema naiste esimene valik.
Engineering, obviously, is associated with male rather than female stereotypes – hence professions in engineering are considered to be typically male in nature and tend not to be a woman’s first choice.
Soolised stereotüübid ei ole mitte ainult olulised valikutele, mida mehed ja naised seoses oma uurimisvaldkonnaga teevad, vaid need võivad mõjutada ka töökohtade jaotamise ja teadusuuringute rahastamisega seotud otsustamisprotsessi.
Gender stereotypes are not only important to the choices men and women make regarding their fields of study, they can also influence the decision making process associated with job allocation or research funding.
Meessoo stereotüüpidega töölevõtmise kriteeriumid tingivad meeste töölevõtmise eelistamise, samas kui naissoo stereotüüpidega töölevõtmise kriteeriumid tingivad naiste töölevõtmise eelistamise.
Hiring criteria with male gender stereotypes lead to a preference for hiring men whereas hiring criteria with female gender stereotypes lead to a preference for hiring women.
Perekondlik taust ning kaasamis- ja tõrjumismehhanismid teiste sarnaste rühmade hulgas on samuti tegurid, mis inimestevahelisel tasandil rolli mängivad.
Family background, as well as inclusion and exclusion mechanisms among peer groups, are also factors at play on the interpersonal level.
Kui tüdruk mängib lapsepõlves arvuti ja tehniliste mänguasjadega, võivad tema sõbrannad teda autsaideriks pidada.
If a young girl plays with computers and technical toys during her childhood, she might be regarded as an outsider by her female friends.