natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. kutsub komisjoni üles maaelu arengu edendamise raames esitama meetmeid, et suurendada väärtusliku bioloogilise materjali ja kõrge tootlikkusega karja ning levitada häid tavasid optimaalse söötmise rakendamiseks, et tagada loomasöödana kasvatatavate valgurikaste kultuuride võimalikult tõhus kasutus;
Calls on the Commission, in the context of promoting rural development, to bring forward measures to promote an increase in the number of animals with biological material of high value and productive potential, and the dissemination of good practices in connection with the introduction of optimum feeding patterns, with a view to ensuring that the most efficient use possible is made of protein crops grown as animal feed;
12. kutsub komisjoni üles esitama parlamendile ja nõukogule õigusakti ettepaneku, millega lubataks kasutada tapajäätmetest töödeldud loomse valgu kasutamist monogastriliste loomade (sead ja kodulinnud) sööda tootmiseks, tingimusel et koostisosad pärinevad lihast, mis oli lubatud inimtoiduks, ning täielikult rakendatakse ja kontrollitakse liigisisese ringlussevõtu ja sunnitud kannibalismi keeldu;
Calls on the Commission to submit a legislative proposal to Parliament and the Council which authorises the use of processed animal proteins from slaughter offal for the production of feed for monogastric animals (pigs and poultry), provided that the ingredients stem from meat which was approved for human consumption, and that the ban on intra-species recycling and forced cannibalism is fully implemented and controlled;
Valgurikaste taimede puudus ELis
The EU protein crop deficit
Euroopa Komisjoni hiljuti avaldatud uuringust* valgurikaste taimede kohta ilmneb selliste taimede kasvatamise oluline vähenemine Euroopa Liidus viimase kümne aasta jooksul.
A recent study published by the European Commission* on the protein crop sector reveals a remarkable decrease in protein crop production in the European Union in the past ten years.
Peamiste kuivatatud kaunviljade (v.a sojaoad) tootmine vähenes 30% ja sojaoa tootmine 12%.
The main dried pulses excluding soybeans decreased by 30%, and soybean production by 12%.
See suundumus suurendab liidu niigi murettekitavalt suurt sõltuvust peamiselt loomasöödaks kasutatavate valgurikaste taimede impordist ning kujutab endast arvestatavat ohtu eelkõige ELi loomakasvatussektorile, sest hindade kõikumine rahvusvahelisel turul on oluliselt suurenenud. *(LMC rahvusvaheline aruanne).
This trend increases an already existing alarming dependence of the Union on the imports of protein crops, which are mainly used for animal feed and carries major risks especially for the EU livestock sector, as price volatility on international markets has substantially increased. *(LMC international report).
Valgurikaste taimede kasvatamine ELis hõlmab praegu ainult 3% liidu haritavast maast (v.a puu- ja köögiviljad).
Overall EU protein crop production currently only occupies 3% of the Union's arable land (excluding fruit and vegetables).
Hoolimata sellest, et sektorit on alates 1978. aastast toetatud, on kuivatatud kaunviljade tootmine, mis 1980. aastatel ajutiselt suurenes, jälle vähenenud ligikaudu ühe miljoni hektarini 2008. aastal.
In spite of public support for the sector since 1978, production of dried pulses, which temporarily increased during the 1980s, has again decreased to roughly one million ha in 2008.
Igal aastal imporditakse enam kui 40 miljonit tonni valgurikkaid taimi, peamiselt sojauba ja maisigluteensööta, mis moodustab 80% ELi valgurikaste taimede tarbimisest.
More than 40 million tonnes of crop proteins, mainly soy beans and corn gluten feed are imported annually, representing 80% of the EU's crop protein consumption.
Kolmandates riikides ELi importimiseks kasvatatavate valgurikaste taimede all olev maa moodustab 10% ELi haritavast maast ehk 20 miljonit hektarit.
In terms of land use abroad for crop protein imports into the EU, this represents ten per cent of the EU's arable land, or 20 million ha.
Puuduse ajaloolised põhjused ja selle tagajärjed
Historical reasons for the deficit and its consequences
Valgurikaste taimede vähese kasvatamise põhjused on seotud varasemate rahvusvahelise kaubanduse kokkulepetega (üldiste tariifide ja kaubanduse kokkulepe (GATT) ja Blair House’i kokkulepe), mis lubasid ELil kaitsta oma teraviljatootmist ning vastutasuks võimaldasid õliseemnete ja valgurikaste taimede tollimaksuvaba importi ELi.
The deficit in protein crop production goes back to previously established international trade agreements (the General Tariff and Trade Agreement (GATT) and the Blair House Agreement), which allowed the EU to protect its cereal production and in return allowed duty-free imports of oilseed and protein crops into the EU.
Valgurikaste taimede tootmine oli seetõttu ebasoodsas konkurentsiolukorras ning vähenes järsult.
Protein crop production was therefore at a severe competitive disadvantage and fell sharply accordingly.
Põllumajandustootjad ja kohalikud töötlejad kaotasid seepärast huvi valgurikaste taimede vastu ning nad kaotasid samuti praktilised teadmised nende kasvatamise ja neile lisandväärtuse andmise kohta.
Farmers and local processing business therefore lost interest in protein crops and also lost practical knowledge of cultivating and adding value to them.
Aretajad lõpetasid haiguskindlate ja saagirikaste sortide aretamise.
Breeders stopped developing disease resistant and highly performing varieties.
Ka Euroopa selle valdkonna teadustegevus vähenes märkimisväärselt, mis peegeldas vähest nõudlust seemnete ja tehnilise toe järele.
European research in this field has also substantially declined reflecting the low demand in seeds and technical support.
EL lõpetab järk-järgult valgurikaste taimede ning lutserni ja muudest kaunviljadest loomasööda kuivatite toetamise.
The EU is phasing out support for protein crops and drying facilities for lucerne/alfalfa and other leguminous fodders.
Kõige murettekitavam on asjaolu, et kõikjal Euroopas kaob praktiline kogemus valgurikaste taimede kasvatamises laiendatud külvikorra osana, muu hulgas kohapealse valiku, säilitamise, töötlemise ja kohapeal loomasöödana kasutamise osas.
The most worrying fact is that throughout Europe, practical experience in protein crop production as part of extended crop rotation is being lost, including on-farm selection, storage, processing and on-farm use as animal feed.
Ka õli- ja valgurikaste taimede kaupmehed on nüüd täielikult keskendunud valgurikaste taimede impordile ega tunne huvi kodumaise toodangu vastu.
Finally, also traders in oil and protein crops are now fully focussed on protein crop imports and show little interest in domestic production.
ELi valgupuuduse vähendamine – ühise põllumajanduspoliitika reformi oluline osa
Reducing the EU's protein deficit - an important element of CAP reform
Euroopa Komisjon ja liikmesriigid on osutanud kodumaiste valgurikaste taimede tasakaalustatuma tarne ja tarbimise eelistele kui osale terviklikust strateegiast, mille abil püütakse lahendada uusi probleeme, nagu kliimamuutus, põllumajandusliku bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, pinnase toitainete vähenemine, põhjavee saaste ning põllumajandustoodete hindade kõikuvus maailmaturul.
The European Commission and member states have pointed at advantages of a more balanced supply and consumption of domestic protein crops as part of an integrated strategy responding to new challenges like climate change, agricultural biodiversity loss, depletion of soils, and pollution of groundwater and price volatility for agricultural products on the world market.
Valgurikaste taimede laiem kasutamine külvikorras pakub suurt põllumajanduse ja keskkonnaga ning kliimamuutuse leevendamisega seotud eelist.
The extended use of protein crops in crop rotation offers major agro-environmental and climate mitigation advantages.
Kliimamuutusest rääkides võivad sellised kaunviljasordid nagu põldhernes, põlduba, lupiin, lääts ja kikerhernes, aga ka lutsern ja ristik, oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heitmeid lämmastiku assimilatsiooni ja sidumise abil mullas, vähendades sellega lämmastikväetise kasutamist kuni 100kg N/ha kuus.
Regarding climate change, leguminous varieties such as field peas, broad and field beans, lupins, lentils, chicken peas, but also lucerne/alfalfa and clover can substantially reduce green house gas emissions through assimilation and fixation of nitrogen in the soil and thus reduce of the use of nitrogen fertiliser by up to 100kg N per ha and month.
Kui külvikorras on suurem osakaal valgurikastel taimedel, pareneb mulla viljakus ja struktuur, toitainete talletamine ja ka järgmiste taimede tervis.
With a higher percentage of protein crops in crop rotation, soil fertility and structure, nutrient storage as well as health of following crops is improved.
Alalised loomasöödaks kasutatavad rohu-ristiku segud ning teraviljade ja valgurikaste taimede segud katavad pinnast paremini ja vähendavad seega toitainete kadumist põhjavette ja jõgedesse, samuti pakuvad need paremaid tingimusi mesilastele ja teistele tolmeldavatele putukatele.
Permanent grass-clover mixtures for animal feed, mixtures of cereals and proteins cover soils better and so reduce nutrient run-off into groundwater and rivers, as well as offering better conditions for bees and other pollinating insects.
Laiendatud külvikord vähendab vajadust taimekaitsevahendite järele ning võib aidata säilitada metsikute ja kultiveeritud liikide ja sortide mitmekesisust.
Extended crop rotation reduces the need for crop protection intervention and can contribute to the conservation of diversity in wild and cultivated species and varieties.
Valgurikkad taimed ja laiendatud külvikord – väiksemad tootmiskulud ja suuremad keskkonnaalased eelised
Protein crops and enlarged crop rotation - reduced production costs and increased environmental advantages
Valgurikaste kultuuride suurem kasutamine külvikorras vähendab oluliselt vajadust kasutada lämmastikväetist, mis mitte ainult ei vähenda kasvuhoonegaaside heitkoguseid, vaid ka põllumajandustootjate üldisi tootmiskulusid.
The extended use of leguminous crops in crop rotation substantially reduces the need to apply nitrogen fertiliser which contributes not only to reduce greenhouse gas emissions in its production but also overall production costs for farmers.
Kuna toornafta hind maailmaturul on tõusuteel, tõusevad pidevalt ka põllumajanduse sisendite, sh kütuse hinnad.
With a global trend towards rising crude oil prices, costs for agricultural inputs including fuels are also increasing continuously.
Valgurikkaid taimi sisaldav külvikord võib vähendada pinnase töötlemiseks kuluva kütuse hulka, sest huumusesisaldus ja niiskus säilivad paremini ja maaharimise vajadus väheneb.
Crop rotation including protein crops can reduce fuel consumption in soil treatment, as the content of humus and soil moisture is better preserved and requires less tilling.
Hiljuti Euroopa Parlamendi poolt avaldatud uuringu (PE 438.591) ja Prantsusmaa valitsuse säästva arengu komisjoni uuringu (detsember 2009, nr 15) kohaselt väheneksid väetisele tehtavad kulutused Prantsusmaal hinnanguliselt kuni 100 miljonit eurot aastas.
A recent study published by the European Parliament (PE 438.591) and a study of the French Commission on sustainable development of the French Government (Dec 2009 no 15) estimates a reduction of costs for fertiliser use in France of up to 100 Mio € per annum.
Lühidalt on nimetatud uuringutes leitud, et valgurikaste taimede lisamine laiendatud külvikorda annaks järgmised eelised:
In short, the following advantages of protein crop production within extended crop rotation have been identified in the mentioned studies:
lämmastiku sidumise suurenemine, mulla tasakaalustatud C/N suhe ja huumusesisalduse suurenemine, pestitsiidide ja herbitsiidide kasutamise vähenemine taimehaiguste ja võõrliikide sissetungi vähenemise tõttu ning parem mulla struktuur.
Increase of nitrogen fixation, creation of a balanced C/N ratio in the soil and improvement of humus content, reduction of pesticides treatments and use of herbicides as a consequence of reduced plant disease and herb invasion; improved soil structure.
Valgurikaste taimede kasvatamise ja segasööda kvaliteet
Quality of protein crop production and compound feeding stuff
Valgurikaste taimede loomasööda tootmises kasutamise tõhusus sõltub tugevalt vajalike aminohapete sisaldusest erinevates taimedes ja segasööda koostisest.
The efficiency of using protein crops in animal feed production strongly depends on the content of essential amino acids in the various crops and the composition of compound feedstuffs.
Praegu ollakse seisukohal, et sojauba pakub suurimat selliste hapete sisaldust ning väga head toitainete tasakaalu, eriti sea- ja kanaliha tootmiseks.
Soybeans are currently considered to deliver the highest integrated content of these acids with a very good balance of nutrients especially for pork and poultry production.
Seepärast on sojaoa sisaldus segasöödas muna- ja kanaliha tootmisel praegu u 50%.
Therefore today the soy content of compound feedstuffs is around 50% for egg and poultry production is based on soy beans.
Sea- ja loomaliha tootmisel kõigub sojaoa sisaldus segasöödas vastavalt 28% ja 21% ümber.
In the production of pork meat and beef the soy content of compound feeds fluctuates around 28% and 21% respectively.
Võimalus vahetada välja imporditud sojauba ja teised kolmandates riikides toodetud loomasöödad sõltub tugevalt uutest stiimulitest, mida põllumajandustootjatele nende taimede kasvatamiseks pakutakse, ning sobivast infrastruktuurist nende taimede loomasöödaks töötlemiseks.
Possibilities for substituting imported soybeans and other non-domestically produced animal feed products strongly depend upon new incentives for farmers to grow these crops and on adequate infrastructure for processing into animal feed.
Euroopa Komisjon peaks seepärast uurima võimalusi, kuidas ületada praegune madalseis teadusuuringute, seemnevaliku ja turustamine ning nende taimede kasvatamist, säilitamist ja kohapeal loomasööda tootmiseks kasutamist puudutavate teadmiste osas.
The European Commission should therefore look into possibilities to overcome the current low level of research, seed selection and marketing, knowledge of production, storage and use of these crops for on-farm feed production.
Toetus, teadustegevus, teabeleviteenused ja koolitus
Specific support, research, extension services and training
Et pakkuda põllumajandustootjatele uusi stiimuleid kasvatada ja kasutada lisaks teraviljale ja õliseemnetele ning nende kõrvaltoodetele ka valgurikkaid taimi, peaks ühise põllumajanduspoliitika reform hõlmama horisontaalseid meetmeid, mis ei paku konkreetsete taimede toetust, vaid mis ergutab põllumajandustootmist, mis vastab uutele väljakutsetele ja aitab samal ajal saada üle valgupuudusest liidus.
In order to offer farmers new incentives to grow and use protein crops along with cereals and oil seeds and their by-products, the reform of the CAP should include horizontal measures which do not offer a specific crop premium but which encourage farming practices responding to the new challenges and at the same time overcoming the protein deficit of the Union.
Mitmed liikmesriigid on määruse 73/2009 artiklit 68 kasutanud selleks, et toetada valgurikaste taimede kasvatamist, mis annab panuse headesse põllumajanduslikesse keskkonnatavadesse.
Article 68 of Regulation (EC) No 73/2009 has been used by a number of Member States for specific support for protein crop production as a contribution to agro-environmental practices.
Kuid sellest võimalusest peaks saama kogu ELi hõlmav tava, mis aitab uusi probleeme lahendada.
This option should become EU-wide practice to respond to the new challenges.
Komisjon peaks kaaluma lisatoetust, kui külvikord sisaldab vähemalt nelja erinevat taimeliiki, mille hulgast vähemalt üks on valgurikas taim, samuti tuleks suurendada toetust mitteharitava alalise rohumaa eest, mis sisaldab konkreetset rohu-kaunvilja söödasegu.
The Commission should consider a top-up payment with compulsory rotation of at least four different crops including at least one protein crop, as well as increased support for non-arable permanent grassland areas including specific grass-leguminous fodder mixtures.
Need meetmed mitte ainult ei vähendaks kasvuhoonegaaside heitmeid, vaid aitaksid saavutada ka parema taime- ja loomatervise.
These measures would not only reduce greenhouse gas emissions, but also contribute to a higher level of plant and animal health.
Komisjon peaks samuti kaaluma maaelu arengu programmide osana eritoetust investeeringute eest piirkondlikesse, kohalikesse või kohapealsetesse valgurikaste taimede säilitus-, puhastus- ja kohapealse töötlemise rajatistesse.
The Commission should also consider specific support of investments in regional, local or on-farm facilities for storage, cleaning, and on-farm processing of protein crops as part of rural development programmes.
Samuti on vaja läbi viia uuring, mis käsitleb praegust teadustegevuse ja seemnetootmise puudust, sh vajadust paremate teabeleviteenuste järele, ning kaaluda detsentraliseeritud lähenemisviisi teadusprogrammidele, mis võtab arvesse põllumajandustootjate kohalikke teadmisi ja jätkusuutlikke põllumajandustootmise süsteeme.
It is also important to carry out a study on current deficits in research and seed production, including the needs of improved extension services and to consider a decentralised approach to research programmes which takes into account farmers' local knowledge and sustainable farming systems.
Komisjon võiks samuti kaaluda põllumajandusuuringute üksuse taasloomist põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi raames.
The Commission might also consider to re-establish an agricultural research unit in the General Directorate for agriculture and rural development.
Loomse ja taimse valgu tootmise parema tasakaalu suunas
Towards a better balance between and animal protein and crop protein production
Väga suur hulk valgurikastest taimedest kasutatakse praegu loomasöödaks, samal ajal kui kaunviljade tarbimine inimeste poolt on ELis pidevalt vähenenud.
A very high percentage of protein crops is currently produced for animal feed, while the human consumption of grain legumes has continuously decreased in the EU.
Arvestades ELi võetud kohustust osaleda aktiivselt üldise toiduainetega kindlustatuse tagamises ja võitluses kliimamuutuse vastu, peaks tulevane põllumajanduspoliitika mitte ainult püüdlema loomse ja taimse valgu tasakaalustatuma tootmise poole, et vähendada kasvuhoonegaase ja toitainete kadu vesikondadesse, vaid samuti motiveerima tarbijaid, avalike hangete korraldajaid ja toitlustajaid valima toidulauale tasakaalustatumat, keskkonnasõbralikumat ja mitmekesisemat toitu.
Regarding the commitments of the EU to actively contribute to global food security and to actively combat climate change, future agriculture and rural development policy should work towards not only a more balanced animal protein and crop protein production so as to reduce green house gases and run-off of nutrients into watersheds, but should also motivate consumers, public procurement authorities and catering services to chose a more balanced, environmentally friendly and diverse choice of food in their diet.
Samal ajal peaks komisjon tegema õigusloomealgatused, et vähendada toidu raiskamist toiduahelas, sh tapajäätmete ja vedelate toidujäätmete osas, mille kasutamist või äraviskamist ei ole ikka veel piisavalt reguleeritud.
At the same time the Commission should take legislative initiatives to reduce food waste throughout the food chain, including slaughter offal and swill the use or disposal of which is still not adequately regulated.
Komisjon peaks selles valdkonnas kindlalt kohaldama ettevaatuspõhimõtet, kuid peaks samuti tegema õigusloomealgatusi, et vähendada toidu raiskamist ning parandada liha ja taimede tootmise üldist tasakaalu uute väljakutsete valguses.
The Commission should firmly apply the precautionary principle in this field, but should also take legislative initiatives to reduce food waste and to improve the overall balance of animal and crop production in view of the new challenges.
proteiini nappuse ja selle pikaajalise probleemi võimalike lahenduste kohta Euroopa Liidus
on the EU protein deficit: what solution for a long-standing problem?
A. arvestades, et taimsete valkude osatähtsuse suurendamine meie toidus ja liha tarbimise vähendamine toob võrdselt kasu keskkonnale ja inimeste tervisele,
A. whereas increasing the share of vegetable proteins in our diets and consuming less meat represents a win-win situation for both the environment and human health,
3. rõhutab, et valgurikaste kultuuride ülemäärane import muutis Euroopa loomakasvatussektori kaitsetuks, soodustas hindade ulatuslikku kõikumist ning seega vähendas eriti väiksema ja keskmise suurusega loomakasvatusettevõtete kasumit, põhjustades ühtlasi mittesäästvat põllumajandustegevust kolmandates riikides;
Underlines that excessive protein crop imports have made the European livestock sector vulnerable, contributed to large-scale price volatility and thus kept profitability down, especially that of small and medium-sized livestock producers, while also giving rise to unsustainable agricultural practices in third countries;
Maksundus ja areng – Koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes.
on Tax and Development – Cooperating with Developing Countries on Promoting Good Governance in Tax Matters
Sirpa Pietikäinen , majandus- ja rahanduskomisjon
Sirpa Pietikäinen , Committee on Economic and Monetary Affairs
(*) Kaasatud komisjon – kodukorra artikkel 50
(*) Associated Committee - Rule 50 of the Rules of Procedure
MAJANDUS- JA RAHANDUSKOMISJONI ARVAMUS......................................................22
OPINION OF THE COMMITTEE ON ECONOMIC AND MONETARY AFFAIRS............22
RAHVUSVAHELISE KAUBANDUSE KOMISJONI ARVAMUS.........................................26
OPINION of the Committee on International Trade ......................................26
maksunduse ja arengu kohta – koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes
on Tax and Development – Cooperating with Developing Countries on Promoting Good Governance in Tax Matters
– võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni heade maksuhaldustavade edendamise kohta
– having regard to its resolution of 10 February 2010 on Promoting Good Governance in Tax Matters
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0020 . ;
Texts adopted, P7_TA(2010)0020 . ,
– võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle
– having regard to its resolution of 25 March 2010 on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0089 . , ja võttes arvesse Monterrey deklaratsiooni (2002), Dohas toimunud arengu rahastamise konverentsi (2008), Pariisi deklaratsiooni (2005) ja Accra tegevuskava (2008), milles kapitali väljavoolu ja ebaseaduslikke rahavooge on selgesõnaliselt nimetatud suureks takistuseks, mis pärsib sisemaiste tulude kasutamist arengu vajadusteks;
Texts adopted, P7_TA(2010)0089 . , and having regard to the Declaration of Monterrey (2002), the Conference on Financing for Development in Doha (2008), the Paris Declaration (2005) and the Accra Agenda for Action (2008) whereby capital flight and illicit financial flows were explicitly identified as a major obstacle to mobilisation of domestic revenue for development,
– võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni edusammude kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lähtuvalt vahekokkuvõttest ÜRO 2010. aasta septembri kõrgetasemelise kohtumise ettevalmistamisel
– having regard to its resolution of 15 June 2010 on progress towards the achievement of the Millennium Development Goals: mid-term review in preparation of the UN high-level meeting in September 2010
Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2010)0210 . ;
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0210 . ,