natgillin/translations-raw huggingface dataset:
54. rõhutab asjaolu, et ühenduse õigusliku raamistiku väljatöötamine kas esmaste või teiseste õigusaktide kaudu ei tohi mingil viisil minna vastuollu ILO konventsioonide raames võetud kohustustega;
Emphasises the fact that the development of the Community legal framework, either through primary or secondary legislation should in no way contradict international obligations in the framework of the ILO conventions;
58. tunnistab, et struktuurifondid on suures osas jätkuvalt peamine rahastamisvahend sotsiaalsete eesmärkide täitmiseks, palub komisjonil ja liikmesriikidel arendada sünergiat teiste programmidega ning toetada sidusust läbi kõikide mitmeaastaste raamprogrammide, nagu nt Daphne, Progress, rahvatervise programm ja programm „Kodanike Euroopa”;
Recognises that the Structural Funds largely remain the main funding instrument to fulfil social objectives, asks the Commission and the Member States to promote synergies with other programmes and support coherence across the multiannual framework programmes, such as Daphne, Progress, the Public Health Programme, and the 'Europe for citizens’ programme;
Toetavad meetmed
Instrumental actions
Sotsiaalne ja kodanikuühiskonna dialoog
Social and civil dialogue
63. peab eriti tähtsaks, et sotsiaaldialoog ergutaks tööohutuse ja töötervishoiuga seotud poliitikat ning edendaks üldiselt töökohal töötaja elukvaliteedi parandamist; kutsub komisjoni üles algatama arutelu selle üle, kuidas kaasata mitte täistööajaga töötajad (ajutised töötajad, osalise tööajaga töötajad, tähtajalise lepinguga töötajad) sotsiaaldialoogi;
Considers it particularly important for the social dialogue to encourage policies on health and safety at work and, in general, promote improvements in the quality of life at the workplace; calls on the Commission to launch a debate on how workers who are not in full-time employment (temporary workers, part-time workers, workers on fixed-term contracts) can be brought into the social dialogue;
72. on seisukohal, et kodanikuühiskond tuleks kaasata otsuste tegemise protsessi algusest peale ja teave peaks olema avalikult kättesaadav, tagasiside peaks olema vastastikune ning osalejatele tuleks selgitada muutuste ulatust;
Considers that civil society should be involved from the beginning of decision making processes, and that information should be publicly accessible, feedback should be reciprocal and the scope for change should be made clear to participants;
75. märgib, et kodanike osalus algab lapsepõlves, ning nõuab laste ja noorte jaoks osalusstruktuuride ja -algatuste edendamist ja toetamist kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil;
Notes that civic participation starts during childhood and calls for promotion and support of participation structures and initiatives at local, regional and national level for children and youth;
ELi õigus
EU law
77. nõuab õigusloome protsessi parandamist ELi tasandil, muutes selgeks selle, miks on vaja meetmeid ELi tasandil, tagades sisu kvaliteedi ja esitades sotsiaalseid, keskkonna- ja majanduslikke mõjusid hõlmavad põhjalikud ja sõltumatud mõjuhinnangud; eriti nõuab paremat õigusloomet käsitleva 2003. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe tõhusat rakendamist;
Calls for an improvement of the law making process at the EU level, by making it clear why actions at the EU level are needed, ensuring the quality of the content and delivering strong and independent impact assessments covering the social, environmental and economic effects; calls, in particular, for the effective implementation of the 2003 Inter-institutional Agreement on Better Law-Making;
Avatud koordinatsioonimeetod
Open Method of Coordination (OMC)
Praeguse majanduskriisi kontekstis on ülimalt oluline, et sotsiaalpoliitika käiks käsikäes majanduspoliitikaga, et saavutada nii Euroopa inimeste kui ka majanduse jätkusuutlik toibumine.
In the framework of the current economic crisis it is crucial that social policy goes hand in hand with economic policy aiming at a sustainable recovery of both the European people and the European economy.
Uus sotsiaalmeetmete kava peaks keskenduma poliitikavaldkondadele, mis aitavad eespool nimetatud eesmärkidele kaasa ja mida ei ole komisjoni analüüsi kohaselt varasemates sotsiaalmeetmete kavades piisavalt kajastatud.
The renewed social agenda should focus on the policies that contribute to the above and have, given the Commission’s analysis, not been sufficiently covered in previous social agendas.
Kõnealune protsess peaks põhinema laiapõhjalisel konsensusel ja kaasama kõiki olulisi huvitatud osapooli, nagu kodanikuühiskonna organisatsioone, liikmesriikide riigiasutusi, kultuuri-, sotsiaal- ja majandusvaldkonna esindajaid, tööandjaid ja töötajaid, järgides samal ajal vastava riigi kombeid ja tavasid.
This process should be based on a broad consensus and involve all key interested parties namely civil society organisations; national public authorities; cultural, social and economic agents; employers and employees while also respecting national customs and practices.
Selleks, et kõnealused meetmed tulemuslikud oleksid, peaksid need olema ehitatud demokraatlikule ja „alt-üles” põhimõttel toimivale osalusprotsessile, mida teostatakse kohalikul tasandil ja kodanike lähedal.
For those actions to be effective they should be built up on a democratic and a bottom-up participatory process carried out locally and close to the citizen.
Seetõttu on ülimalt tähtis, et keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse ning kodanikuühiskonna vahel oleksid väga head kontaktid.
Therefore it is fundamental a very good articulation between the central and local government and civic society.
Praegusel ajal tunneb suur osa meie ühiskonnast ebakindlust ja kartlikkust ning on tõrges muutuste aktsepteerimisel.
Nowadays, a broad stratum of our society feels insecure and fearful and is reluctant to accept change.
Selleks et parandada Euroopa kodanike toetust muutustele, võiks edendada sotsiaalset dialoogi, et suurendada sotsiaalse kohanemise ja majanduse ümberstruktureerimisega (näiteks tööturul) seotud otsuste läbipaistvust.
In order to contribute for the support of the European citizens for change, social dialogue could be enhanced aiming at increasing the transparency in decisions of social adjustment and economic restructuring for example in the labour market.
Oluline on rõhutada, et sotsiaalne dialoog on pidev protsess, mis ületab lühiajalise perioodi ja kollektiivläbirääkimised.
It is important to emphasize that social dialogue is an ongoing process that goes beyond the short term and beyond collective bargaining.
Euroopa sotsiaalmudelid seisavad silmitsi mitmete probleemidega, nagu demograafilised muutused ja globaliseerumine, mis mõjutavad ka kõnealuseid mudeleid.
The European social models are facing several challenges, namely demographic change and globalisation, to which they cannot stay immune.
Seetõttu tuleb Euroopa sotsiaalmudeleid moderniseerida pikaajalist perspektiivi silmas pidades, säilitades samas ka nende algsed väärtused.
Therefore, they need to be modernised with a long term perspective while also preserving their original values.
Pensionisüsteemi rahastamine tuleks läbi vaadata, et see ei põhineks üksnes riigisüsteemil.
The pension system funding should be reconsidered so that it is not based on the state system alone.
Tasakaalustatud võimalus oleks jätkuvalt kolme samba süsteem ning seetõttu tuleks inimesi teavitada ja leida õiged vahendid, et motiveerida inimesi kasutama riiklikule pensionile alternatiive.
The three-pillar approach remains as a balanced option and therefore people should be given information and the right incentives for greater use of alternatives to state-funded pensions.
Alternatiivideks oleksid näiteks ametipensioniplaanid ja töötamise ajal kogutud isiklikel säästudel põhinev pension.
These include occupational pension schemes and those based on personal saving throughout working life.
Sotsiaalpartnerid peaksid arutama võimalust hoida inimesi tööturul vabatahtlikkuse alusel ka pärast ametliku pensioniea saabumist.
The possibility of keeping people in the labour market on a voluntary basis beyond the statutory retirement age should be debated by social partners.
Töötajate ja ka tööandjate seas tuleks propageerida paindlikku pensionile minemist vabatahtlikkuse alusel.
Flexible retirement on a voluntary basis ought to be encouraged amongst workers and also employers.
Sotsiaalpartnerid võiksid arutada ka hüvitismeetmete rakendamist naistele, kes viibivad töölt eemal seoses laste hooldamisega.
Social partners could also discuss the implementation of benefit measures for women who take time out of the workplace to look after children.
Selliste meetmetega võiks toetada nii sündimust kui ka naiste osalemist tööturul.
Those measures could promote both fertility and women participation in the job market.
Lastega kodus olevate naiste pensioni arvutamise hulka võiks arvutada näiteks hüvitusaastad või alandada neil täispensioni saamiseks vajaliku vanuse alampiiri.
They could include credit years in the calculation of the contributory history of those women or a reduction in the number of years needed to qualify for full pension.
Kõnealuseid hüvitusmeetmeid võiks ka suurendada vastavalt laste arvule.
Those benefit measures could also positively depend on the number of children.
Globaliseerumisega kaasnevate probleemidega seoses peaks EL otsima innovatiivseid ja paindlikke lahendusi raamistikus, kus kasvava majandusega riikidel, nagu Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina, on oluline roll.
Regarding the challenges posed by globalisation, the EU should seek for innovative and flexible responses in a framework in which emerging powers like Brazil, Russia, India and China will play an important role.
ELi vahendeid ei tohiks vaadelda imerohuna, kuid neist võiks olla abi eriolukordades eeskätt piirkondades, mida globaliseerumine on negatiivsemalt mõjutanud.
EU funds should not be seen as a panacea but they could help in emergency situations especially in regions which have been more negatively impacted by globalisation.
Seetõttu tuleks nende vahendite kasutamisel võimaldada paindlikkust.
Therefore, those funds should allow for flexibility in terms of use.
Ametialast liikuvust ELi piires tuleks edendada eesmärgiga Euroopa tööturu võimalusi täiel määral ära kasutada ja sellega seoses tuleks eritähelepanu pöörata piisavale keelteoskusele.
Professional mobility within the EU should be promoted with the aim of fully exploiting the European job market opportunities and in this sense the need for adequate language skills should be given particular attention.
Peab mainima, et kodanike liikuvus ELis on endiselt väga vähene ja on püsinud pikka aega muutumatuna.
It should be mentioned that the mobility of citizens within the EU is still very low and has remained unchanged for a long time.
Teatavates valdkondades on vaja paremini jälgida ELi kehtiva õiguse rakendamist ja vajaduse korral õigusloomet parandada.
There are certain areas in which it is needed better enforcement of the implementation of existing EU law and if it proves necessary better law making.
Avatud koordinatsioonimeetodit kui ELi õigusaktide olulist täiendit tuleks tõhustada ja edasi arendada.
The open method of coordination (OMC) should be enhanced and deepened as an essential complement of the EU legislation.
Avatud koordinatsioonimeetod võiks olla rohkem suunatud kohalikule tasandile ja olla kaasavam.
The OMC could have a more local orientation and be more participatory.
Seda meetodit võiks kasutada eesmärkide suunas tehtavate edusammude ja käesolevas raportis mainitud sotsiaalse kokkuleppe näitajate hindamisel ning otsustamisel, kas neid saab kohandada või tuleb seada uusi.
It could be used to evaluate progress towards targets and indicators of the "social pact" mentioned in this report and assess if they can be adapted or new ones could be introduced.
Lühidalt öeldes ei tohiks sotsiaalpoliitika olla lihtsalt kogum juhuslikest meetmetest ja ideedest ning vaja on paremat seost majandus-, tööhõive-, keskkonna- ja sotsiaalpoliitika vahel.
In brief, social policies should not be a patchwork of loose actions and ideas and there should be better articulation between economic, employment, environmental and social policies.
Lõpetuseks tuleks mõista ka vajadust parandada koordineerimist rahapoliitika (mida otsustab Euroopa Liit) ja majanduspoliitika (mida otsustavad liikmesriigid) vahel vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele.
As a last remark, it should also be understood the need for better coordination between monetary policy, which is decided by the European Union, and the economic policy which is decided by the Member States, under the principles of subsidiarity and proportionality.
Kõigi nende poliitikavaldkondade parem ühendamine võiks aidata soodustada majanduskasvu ja tööhõivet.
A better articulation of all these policies could help to foster growth and employment.
majandus- ja rahanduskomisjon i Arvamus
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs
uue sotsiaalmeetmete kava kohta
on Renewed Social Agenda
2. peab kahetsusväärseks, et olukorras, kus finantskriis tõestab riiklike meetmete tähtsust majandustegevuse säilitamisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel, ei ole komisjon kindlustanud avalike teenuste tulevikku ja olulist rolli Euroopa Liidus üldhuviteenuste raamdirektiivi ettepaneku esitamisega;
Regrets that although the financial crisis demonstrates the importance of State action in regard to maintaining economic activity and strengthening social cohesion, the Commission has not ensured the future of and the crucial role played by public services in the European Union by proposing a framework directive on services of general interest;
4. tunneb heameelt tähtsuse üle, mida omistatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonidele, mida tuleb pidada inimväärse töö miinimumnõueteks, ning rõhutab vajadust muuta töö jälle tulusaks nii Euroopa Liidu sees kui ka suhetes kolmandate riikidega;
Welcomes the importance given to the conventions adopted by the International Labour Organization, which must be regarded as minimum standards as regards decent work, and emphasises the importance of restoring the remunerative value of work, both within the European Union and in its relations with third countries;
8. tervitab 2007. aastal loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi; nõuab kõnealuse fondi potentsiaali paremat ärakasutamist asjaomaste menetluste lihtsustamise abil.
Welcomes the setting up in 2007 of the European Global Adjustment Fund; calls for further exploitation of the potential of that fund through the simplification of the relevant procedures.
A. arvestades, et neid Euroopa kodanikke, keda tabab vaesus, ebakindlus ja kelle elutingimused halvenevad ning kes satuvad sotsiaalse ja tervisealase ebavõrdsuse suurenemise ohvriks, on järjest rohkem;
A. whereas the number of European citizens affected by poverty, insecurity, declining living conditions and an increase in social and health inequalities is increasing,
B. arvestades, et Euroopa elanikkond vananeb ning raskeid kehalisi ja vaimuhaigusi põdevate inimeste arv kasvab; arvestades samuti elanikkonna vananemise ja puuete ilmnemise vahelist seost;
B. whereas the population of Europe is ageing and the number of people affected by serious physical and mental illness is rising; whereas there is also a link between an ageing population and disability,
C. arvestades, et halvad sotsiaal- ja keskkonnatingimused mõjutavad teatavate haiguste tekkimist ja tõsidust; arvestades keskkonna- ja toitumisteguritega seotud vähijuhtude pidevat kasvu;
C. whereas poor social and environmental conditions have an impact on the emergence and seriousness of some diseases; whereas there has been a steady increase in the incidence of cancer linked to environmental and dietary factors,
D. arvestades finantskriisi laiaulatuslikkust ning tõsist majandus- ja sotsiaalkriisi, mis võivad lisanduda ökoloogilisele ja kliimakriisile,
D. whereas the large-scale financial crisis and the serious economic and social crisis may add to the crisis affecting the environment and the climate;
5. peab vajalikuks, et liit koostaks edaspidi kiiresti laiahaardelise keskkonnakava, tehes ettepaneku vaadata läbi keskkonnaalased õigusaktid keskkonna- ja tervisesäästlikuma majanduse saavutamiseks; rõhutab vajadust, et nimetatud keskkonnakava oleks kooskõlas ja seoses liidu sotsiaalmeetmete kavaga;
Considers that the Union should henceforth rapidly endow itself with an ambitious environmental agenda, proposing a review of environmental legislation so as to achieve a more environmentally and health-friendly economy; stresses that this environmental agenda must be in line with and coordinated with the Union’s Social Agenda;
uue sotsiaalmeetmete kava kohta
on the Renewed social agenda
5. rõhutab igale haridustasemele ja -liigile vastavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kursuste tähtsust, sest need suurendavad tööhõive väljavaateid ja arendavad tänapäevast teadmistepõhist ühiskonda;
Stresses the importance of courses in information and communication technology at all levels and in all types of education as an essential element of increased employability prospects and development of a modern knowledge-based society;
7. on seisukohal, et uut sotsiaalmeetmete kava käsitlevat arutelu tuleb jätkata maailma majanduses toimuvate kiirete muutuste tõttu, sest neil muutustel on suur mõju noorte tööhõive- ja õppimisvõimalustele, need nõuavad suuremat paindlikkust, kuid ei taga töökoha säilimist, suurendavad tööalast ebakindlust ja ohustavad sellega sotsiaalse Euroopa alustalasid;
Considers further reflection on the Renewed Social Agenda to be necessary in the light of the rapid changes in progress within the world economy, since they have major implications for young people's job and training prospects, require greater flexibility with no guarantee of job security and entail greater casualisation of work, undermining the principles on which social Europe is based;
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige /asendusliikmed
Substitute(s) present for the final vote
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige /asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Substitute(s) under Rule 178(2) present for the final vote
tööhõive- ja sotsiaalkomisjon
for the Committee on Employment and Social Affairs
uue sotsiaalmeetmete kava kohta
on Renewed social agenda
Sel kuupäeval vastu võetud tekstid, P6_TA(2009)[...]. ;
Texts adopted on that date, P6_TA(2009)[...]. ,
A. arvestades, et EÜ asutamislepingu artiklis 2 sätestatakse, et meeste ja naiste solidaarsus ning võrdõiguslikkus kuuluvad Euroopa Liidu põhiväärtuste hulka ning et komisjoni ja liikmesriikide kohustus on tagada naiste õiguste järgimine ja hõlbustada ühiskonna kõikide liikmete osalemist majandus- ja ühiskondlikus elus;
A whereas Article 2 of the EC Treaty stipulates that solidarity and equality between men and women are among the founding values of the European Union, and it is the responsibility of the Commission and the Member States to ensure that women's rights are observed and to facilitate participation in economic and social life for all members of society,
B. arvestades, et vaesus on inimõiguste rikkumine ning et võitlus selle vastu peab olema esmatähtis, keskendudes eelkõige naistele, kes seisavad silmitsi suurema vaesusohuga kui mehed, mis on tingitud nende majanduslikust sõltuvusest (paljud neist on palgata töötavad pereliikmed), tööturul püsivast naiste ja meeste palgaerinevusest ning asjaolust, et naised moodustavad suure enamuse üksikvanematest ja eakatest;
B. whereas poverty is a violation of human rights and combating it must be a priority, with a particular focus on women who face a higher risk of poverty than men, because of their economic dependency (many of them being unpaid family workers), the persistent gender pay gap in the labour market and the fact that they represent a large majority of single parents and the elderly,
C. arvestades, et investeerimine soolisse võrdõiguslikkusse eeldab jõupingutuste tegemist vaeste naiste vaesusest väljatoomiseks, vähendades sel viisil vaesuse põlistamise ohtu järgmiste põlvkondade jaoks;
C. whereas investing in gender equality implies working towards lifting poor women out of poverty, thus reducing the risk of perpetuating poverty into the next generations,
2. taunib tõsiselt asjaolu, et uues sotsiaalmeetmete kavas ei asetata naisi komisjoni prioriteetide hulka ja kutsub komisjoni üles süvalaiendama naiste õigusi kõikides peamistes tegevusvaldkondades, nii et võetaks selgelt arvesse kõikide meetmete mõju naistele ja hoitaks nii ära nende muutumine uueks 21. sajandi ekspluateeritud ühiskonnakihiks;
Deeply deplores the fact that the renewed social agenda does not place women among the Commission's priorities, and calls on the Commission to mainstream women’s rights in all the key areas of action, so as to explicitly take into consideration the impact that all actions have on women, in order to prevent them from becoming the new exploited class of the 21st century;
8. on seisukohal, et ELi huvid ja väärtused, mille hulka kuulub sooline võrdõiguslikkus, peavad aitama mõjutada rahvusvahelisel tasandil inimväärse töö tegevuskava ning põhiõiguseid käsitlevate ja rahvusvaheliste konventsioonide – eriti nende, mis käsitlevad naiste tööd, emasid ja lapsi ning haridust – raames tehtavaid otsuseid;
Considers that the EU's interests and values, among which gender equality features, must contribute to influencing decisions taken at international level within the framework of the Agenda on Decent Work, the application of fundamental rights and international conventions, particularly those concerning the work of women, mothers and children, but also education;
15. toetab innukalt sotsiaalpartneritega dialoogi edendamist, mille tulemuseks peaks olema vanemapuhkuse täiustamine; väljendab rahulolu komisjoni uute sünnipuhkust ja FIEde õigusi käsitlevate ettepanekute üle; rõhutab vajadust tagada naistele tööturule taasintegreerumine ja kutsub seepärast komisjoni seda tõhusalt edendama;
Encourages the enhancement of the dialogue with social partners, leading to an improvement in parental leave; welcomes the new proposals from the Commission concerning maternity leave and the rights of the self-employed; underlines the need to ensure that women can be reintegrated into the labour market, and accordingly calls on the Commission to promote it efficiently;
18. on seisukohal, et tööhõive iseenesest ei ole piisav kaitse äärmise vaesuse vastu ning et eriti tööalase segregatsiooni tulemusel töötab madalalt tasustatud töökohtadel rohkem naisi kui mehi, samas ei paku ka pelk sotsiaalabi tihti mingit kaitset äärmise vaesuse vastu;
Is of the opinion that employment does not in itself constitute adequate protection against extreme poverty and that, mainly as a consequence of occupational segregation, more women than men work in lower-paid jobs, while it is often the case that social security payments alone do not offer protection against extreme poverty either;
20. rõhutab, et äärmist vaesust ja sellest tulenevat sotsiaalset tõrjutust ei saa mõõta üksnes numbrite abil majanduslikus mõttes, vaid tuleb vaadelda ka inim- ja kodanikuõiguste kontekstis; tunnistab, et kapitali ja kaupade vaba liikumise põhimõte iseenesest ei võimalda kaotada vaesust ja kroonilist vaesust (eriti kestvat vaesust), ning et see jätab inimestele vähem valikuid ega lase neil tõeliselt osa võtta ühiskondlikust elust, muutes need, keda see puudutab, oma ümbruse suhtes ükskõikseks;
Stresses that extreme poverty and the ensuing social exclusion cannot be understood solely in economic terms on the basis of figures, but must also be understood in terms of human rights and citizenship; recognises that the principle of the free movement of capital and goods cannot, in itself, eradicate poverty or chronic poverty (especially persistent poverty) and that extreme poverty deprives those affected of opportunities and prevents them from fully taking part in the community life by making them indifferent to their surroundings;