natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11. palub komisjonil järjekindlamalt ja süsteemsemalt käsitleda ja tähtsustada soolist ebavõrdsust välisabivahendite kavandamisel ja rakendamisel, eriti seoses julgeolekusektori reformiks ettenähtud abiga; nõuab tungivalt soolise võrdõiguslikkusega seotud eesmärkide, meetmete ja rahastamise lisamist riiklikesse strateegidokumentidesse ning soolise võrdõiguslikkuse suuremat süvalaiendamist nende dokumentide abil; rõhutab vajadust tervikliku lähenemisviisi järele selliste välisabivahendite kasutamisel nagu ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, stabiliseerimisvahend ning temaatilised programmid, nagu „Investeerimine inimestesse”, et saavutada paremini soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamisega seotud eesmärgid;
Asks the Commission to address and prioritise, in a more consistent and systematic manner, gender inequalities in the programming and implementation of the external assistance instruments, in particular as regards the provision of assistance for the reform of the security sector; insists that gender-specific objectives, activities and funding must be included in country strategy papers and that mainstreaming of gender issues through those strategy papers must be improved; underlines the need for a holistic approach in the use of external assistance instruments, including the Instrument for Pre-Accession Assistance, the European Neighbourhood Policy Instrument, the European Instrument for Democracy and Human Rights, the Instrument for Stability and thematic programmes such as "Investing in People", in order optimally to achieve the goals of gender equality and women's empowerment;
14. rõhutab vajadust keskenduda mitte üksnes naistele, vaid ka meeste ja naiste vahelistele suhetele, mis tekitavad ja põlistavad soolist ebavõrdsust; on arvamusel, et seetõttu peaksid projektid võtma arvesse nii naisi kui ka mehi;
Reiterates the need to focus not only on women but also on gender relations between men and women that generate and perpetuate gender inequalities; believes that, as a consequence, projects should take into consideration both men and women;
16. kutsub komisjoni üles jätkama menetluste, võrdlusaluste ja näitajate väljatöötamist, et tagada oma kohustuste täitmine seoses soolise võrdõiguslikkusega välispoliitikas;
Calls on the Commission to further develop procedures, benchmarks and indicators in order to ensure that it fulfils its commitments with regard to gender equality in its external policy;
21. rõhutab vajadust kasutada ELi partnerlust ÜROga, rakendades viimase ülemaailmseid ekspertteadmisi soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise edendamisel eesmärgiga suurendada ELi poliitika ja abi tulemuslikkust ja mõju, ning vajadust tagada partnerriikidele nende vastavate kohustuste täitmiseks antava välisabi sidusus;
Underlines the need to capitalise on the EU's partnership with the United Nations, drawing on the latter's global expertise in advancing gender equality and empowerment of women, with a view to enhancing the effectiveness and impact of EU policies and aid, and to ensure coherence of external support for partner countries to help them fulfil their relevant obligations;
23. märgib, et komisjonis ja nõukogus kõrgetel ametikohtadel töötavate naiste arv on endiselt väike, ning nõuab eelkõige suuremaid jõupingutusi naiste arvu suurendamiseks ELi delegatsioonide juhtide ja ELi eriesindajate hulgas; rõhutab, et tulevases välisteenistuses tuleks tagada meeste ja naiste vaheline parem tasakaal, eriti kõrgetel ametikohtadel, ning selle teenistusse tuleks võtta rohkem soolise võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevaid töötajaid;
Notes the continued lack of women in high-level posts within the Commission and the Council, and calls, in particular, for greater efforts to boost the number of women among the heads of EU delegations and the EU Special Representatives; stresses that the future External Action Service should have a better balance of men and women, particularly as regards high-level posts, and that it should include more staff responsible for gender issues;
25. märgib, et praegu tehakse suuri jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks EJKP kultuuri, muu hulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kvantitatiivse mõõtme arendamise teel EJKPs (näiteks küsimustike, kontrollnimekirjade koostamise, EJKP operatsioonides osalevate meeste ja naiste arvu loendamise abil jne); rõhutab siiski vajadust töötada välja kvalitatiivne mõisteline raamistik, et mõista sotsiaal-majanduslikku konteksti, kus toimuvad EJKP missioonid (näiteks konfliktipiirkonnad), ja sooküsimustega seotud probleeme operatsioonide ja programmide rakendamisel;
Notes that a great deal of effort is currently being made to mainstream a gender-sensitive approach into the culture of the ESDP, inter alia by developing the quantitative dimension of gender mainstreaming within that policy (e.g. through questionnaires, the development of check-lists, counting the number of men and women in ESDP operations, etc); however, stresses the need to develop the qualitative conceptual framework required in order to understand the socio-economic context in which ESDP missions are deployed (i.e. areas of conflict) and gender-sensitive concerns in the implementation of operations and programmes;
28. on veendunud, et EJKP missioonide kavandamisel tuleks rahuprotsessi kaasata kohalikke naisorganisatsioone, et toetuda konkreetsele panusele, mida nad on võimelised andma, ja tunnistada konfliktide eriomast mõju naistele;
Is convinced that ESDP mission planning should take account of the inclusion of local women's organisations in the peace process, so as to build on the specific contribution which they can make and to recognise the particular ways in which women are affected by conflicts;
soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi välissuhetes ning rahu tagamisel ja riigi ülesehitamisel
on Gender mainstreaming in EU external relations and peace-building / nation-building
3. palub nõukogul nimetada ametisse naiste õigustega tegelev Euroopa saadik, kes tugevdaks ELi kohustust suurendada naiste mõjuvõimu välis- ja arengupoliitikas;
Calls on the Council to appoint a European Envoy for Women’s Rights who would strengthen the EU’s commitment to the empowerment of women in foreign and development policy;
Euroopa Liidu üldasjade ja välissuhete nõukogu järeldused – sekretariaadi dokument (14884/1/06 Rev1) soolise võrdõiguslikkuse edendamise ja süvalaiendamise kohta kriisijuhtimises.
Conclusions of the General Affairs and External Relations Council (GAERC) of the Council of the European Union – Secretariat document (14884/1/06 Rev1) on promoting gender equality and gender mainstreaming in crisis management.
www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/gena/91617.pdf ; rõhutab sellele vaatamata, et nende tööd võib takistada ELi kindlakujulise soolise võrdõiguslikkuse poliitika, eriti sooküsimuste alase teadlikkuse puudumine ja/või tahtmatus võtta arvesse nende olulisust ning sooküsimustega tegelemiseks mõeldud eelarveridade puudumine EJKP missioonide rahastamises; nõuab, et nähakse ette piisavad rahalised vahendid ja määratakse täistööajaga töötajad, ning juhib tähelepanu, et sooküsimused peaksid olema esindatud kõikidel juhtimistasanditel, nii Brüsselis kui ka operatsioonide toimumiskohtades;
www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/gena/91617.pdf ; nevertheless underscores that their work may be undermined by lack of a concrete EU gender policy – particularly a lack of gender awareness and/or an unwillingness to consider its importance - and the lack of gender-specific budget lines in the financing of ESDP missions; calls for the provision of adequate financial resources and of full-time staff allocated and points out that gender issues should be represented on all command levels, both in Brussels and in the theatre of operations;
12. on veendunud, et EJKP missioonide kavandamisel tuleks võtta arvesse kohalike naisorganisatsioonide kaasamist rahuprotsessi, et toetuda konkreetsele panusele, mida nad on võimelised andma, ja tunnistada konfliktide konkreetseid mõjusid naistele;
Is convinced that ESDP mission planning should take into account the inclusion of local women’s organisations in the peace process, to build on the specific contribution which they can make and to recognise the particular ways in which women are affected by conflict;
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council laying down the framework for the deployment of Intelligent Transport Systems in the field of road transport and for interfaces with other transport modes
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2008)0887 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0887 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0512/2008 );
– having regard to Article 251(2) and Article 71(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0512/2008 ),
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ( A6‑0226/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6-0226/2009 ),
(2 a) Intelligentsed transpordisüsteemid (ITS) on tänapäevased rakendused, mille eesmärk on ilma tegelikku intelligentsust omamata osutada uuenduslikke transpordiliikide ja liikluse korraldamisega seotud teenuseid ning võimaldada erinevatel kasutajatel saada paremini teavet transpordivõrkude kohta ning kasutada neid ohutumalt, koordineeritumalt ja „targemalt”.
(2a) Intelligent Transport Systems (ITS) are advanced applications that without embodying intelligence as such aim to provide innovative services on transport modes and traffic management and enable various users to be better informed and make safer, more coordinated and “smarter” use of transport networks.
Intelligentsed transpordisüsteemid on tänapäevased rakendused, mille puhul kasutatakse info- ja sidetehnoloogiat transpordis ning mille abil osutatakse innovaatilisi transpordiliikide ja liikluse korraldamisega seotud teenuseid mitmesugustele kasutajatele, näiteks kõikidele reisijatele, maanteetranspordi infrastruktuuri kasutajatele ja sama valdkonna ettevõtjatele, sõidukiparkide haldajatele või hädaabiteenuste pakkujatele.
The ITS are advanced applications which use Information and Communication Technologies (ICTs) for transport providing innovative services for transport modes and traffic management to various users, such as all travellers, road transport infrastructure users and operators, fleet managers or operators of emergency services.
Need kaasaegsed rakendused võimaldavad reisijatel saada paremini teavet transpordivõrkude kohta ning kasutada neid ohutumalt, koordineeritumalt ja „targemalt”, kuid samas ei muutu need intelligentseks ega anta neile intelligentsust, sest intelligentsus on inimesele omane tunnus.
These advanced applications, while enabling travellers to be better informed and make safer, more coordinated and ‘smarter’ use of transport networks, do not become intelligent or confer intelligence since intelligence is a human characteristic .
(3 a) Mitmed tänapäevased rakendused ja ühenduse mehhanismid on töötatud välja niisuguste erinevate transpordiliikide nagu raudteetranspordi (ERTMS ja TAF-TSI), mere- ja siseveetranspordi (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), õhutranspordi (SESAR) ja maismaatranspordi jaoks, näiteks kariloomade veo jaoks.
(3a) Several advanced applications and Community mechanisms have been developed for different transport modes such as for railway transport (ERTMS and TAF-TSI), open sea and inland waterways (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), air transport (SESAR) and land transport, for example, livestock transport.
Muudatusettepaneku eesmärk on rõhutada, et mitmesuguste transpordiliikide puhul on välja töötatud või kasutusele võetud mitmed rakendused nagu ERTMS ja TAF-TSI raudteetranspordi jaoks, LRTIS, SafeSeaNet ja VTMIS meretranspordi jaoks, jõgede infosüsteem (River Information System) siseveetranspordi jaoks ning SESAR õhutranspordi jaoks, ning rõhutada, et maanteetranspordi jaoks samalaadne ühtne ühenduse raamistik puudub.
The amendment aims to outline the several applications that have been developed or introduced for different transport modes – ERTMS and TAF-TSI for railway transport, LRTIS, SafeSeaNet and VTMIS for maritime transport, River Information System for inland waterways transport and SESAR for air transport, and to highlight that there is no similar coherent Community framework for road transport.
(7 a) Käesolevas direktiivis sätestatud eeskirju ja menetlusi ei tuleks kohaldada selliste sõidukite suhtes, mida kasutatakse peamiselt nende ajaloolise huviväärtuse tõttu ja mille esmane registreerimine ja/või tüübikinnituse andmine ja/või kasutusse võtmine toimus enne käesoleva direktiivi ja selle rakendusmeetmete jõustumist.
(7a) Vehicles which are operated mainly for their historical interest and were originally registered and/or type-approved and/or put into service before the entry into force of this Directive and of its implementing measures should not be affected by the rules and procedures laid down in this Directive.
Intelligentsete transpordisüsteemide tagantjärele kasutuselevõtt oleks paljude vanaaegsete sõidukite puhul praktiliselt ja tehniliselt võimatu.
Retrofitting of ITS systems would be practically and technically impossible for many historic vehicles.
Seega ei peaks käesolevat direktiivi nende suhtes kohaldama.
Consequently these vehicles should be exempted from the requirements of this Directive.
(8 a) On vajalik tagada tulevikus intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuga kaasnevate eri transpordiliike ühendavate rakenduste ja teenuste koostalitlusvõime, ja kui see on asjakohane, intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste tagasiühilduvus.
( 8a ) It is necessary to ensure in future the interoperability of applications and services provided by ITS deployment and covering, where appropriate, the backward compatibility of ITS applications and services .
On ülimalt oluline tagada intelligentsete transpordisüsteemide koostalitlusvõime ELis, kaasa arvatud intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste tagasiühilduvus, mis on intelligentsete transpordisüsteemide ühtse ja tulemusliku kasutuselevõtu seisukohast otsustava tähtsusega.
It is essential to ensure the interoperability of ITS in EU including the backward compatibility of ITS applications and services which is of paramount importance for the coherent and effective ITS deployment .
(12) Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste jaoks, mis vajavad täpseid ja tagatud aja ja asukoha määramise teenuseid, tuleks kasutada satelliidipõhiseid infrastruktuure või samaväärset täpsust võimaldavat tehnoloogiat.
(12) For ITS applications and services for which accurate and guaranteed timing and positioning services are required, satellite-based infrastructures or any technology providing an equivalent level of precisions should be used.
(12) Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste jaoks, mis vajavad täpseid ja tagatud aja ja asukoha määramise teenuseid, tuleks kasutada satelliidipõhiseid infrastruktuure või samaväärset täpsust võimaldavat tehnoloogiat , nagu eriotstarbelised lähitoimeseadmed.
(12) For ITS applications and services for which accurate and guaranteed timing and positioning services are required, satellite-based infrastructures or any technology providing an equivalent level of precisions, such as Dedicate d S hort Range Communication (DSRC) should be used.
Teiseste telemaatikarakenduste jaoks vajalikke andmeid saab luua olemasolevate ja järeleproovitud tehnoloogiate abil, näiteks eriotstarbelised lähitoimeseadmed, mis on määratletud ühena kolmest põhitehnoloogiast direktiivis 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta.
The necessary data for secondary telematic applications can be generated using existing and time-tested technology, such as ‘Dedicated Short Range Communication’, which is expressly defined as one of three basic technologies in Directive 2004/52/EC on the inter-operability of electronic toll systems.
Lähitoimeseadmetel ei ole negatiivseid külgi ega puudujääke võrreldes GPS/GNSSiga ja see võimaldab koguda erineva tasemega andmeid, mis kajastavad hulka tegureid, nagu heidete kategooria ja sõiduki mõõtmed, läbitud vahemaa, kellaaeg jne.
DSRC has no downsides or limitations compared to GPS/GNSS and allows the collection of tiered data that reflect a variety of factors such as the emission category and dimensions of the vehicle, the mileage travelled, the time of the day, etc.
Seda tuleks igal juhul täpsustada.
This should in any case be clarified.
Artikkel 1 – esimene lõik
Article 1 – subparagraph 1
Käesoleva direktiiviga kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ja kasutamiseks ühenduses ja selleks vajalike spetsifikatsioonide väljatöötamiseks.
This Directive establishes a framework for the coordinated deployment and use of intelligent transport systems within the Community and the development of the specifications necessary for that purpose.
Käesoleva direktiiviga kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide , sealhulgas koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide, kooskõlastatud ja järjepidevaks kasutuselevõtmiseks ja kasutamiseks ühenduses ja selleks vajalike spetsifikatsioonide väljatöötamiseks.
This Directive establishes a framework for the coordinated and coherent deployment and use of intelligent transport systems , including interoperable ITS , within the Community and the development of the specifications necessary for that purpose.
Asjaolu, et ELis ei ole intelligentseid transpordisüsteeme tõhusalt kasutusele võetud, ei tulene mitte ainult kooskõlastatud arengu puudumisest ELi tasandil, vaid ka mitmete osapoolte segasest lähenemisviisist intelligentsete transpordisüsteemide rakendustele.
The lack of effective deployment of ITS in EU, it is not only due to the absence of a coordinated development at EU level but also from the incoherent approach taken by various actors vis-à-vis ITS applications.
Koostalitlusvõime on nurgakivi, mis aitaks tagada intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste tõhusa kasutuse.
The interoperability is a cornerstone in order to guarantee the efficient use of ITS applications and services.
Artikkel 1 – teine lõik
Article 1 – subparagraph 2
Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi maanteetranspordi valdkonnas kasutatavate intelligentsete transpordisüsteemide suhtes ning liideste suhtes teiste transpordiliikidega.
It shall apply to all intelligent transport systems in the field of road transport and interfaces with other transport modes.
Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi maanteetranspordi , sealhulgas linnatranspordi valdkonnas kasutatavate reisijate, sõidukite ja infrastruktuuri intelligentsete transpordisüsteemide suhtes ja nende koostoime suhtes ning liideste suhtes teiste transpordiliikidega.
It shall apply to all intelligent transport systems for travellers, vehicles and infrastructure and their interaction in the field of road transport, including urban transport, and interfaces with other transport modes.
Direktiivi reguleerimisala peaks selgelt määratlema, et intelligentsed transpordisüsteemid katavad kõiki teede kasutajaid, sõidukeid ja infrastruktuure ning transporti linnapiirkondades.
The scope of the Directive should define explicitly that the ITS cover all road users, vehicles and infrastructure and the transport in urban areas.
Artikkel 1 – teine a lõik (uus)
Article 1 – subparagraph 2 a (new)
Käesoleva direktiivi ja artiklis 4 osutatud meetmete kohaldamine ei mõjuta liikmesriikide poolt avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks kehtestatud nõudeid.
The application of this Directive and of the measures referred to in Article 4 shall be without prejudice to the requirements of the Member States relating to public order and public security.
Direktiivi kohaldamisalast on vaja välja jätta liikmesriikide nõudmised avaliku korra ja julgeoleku kohta.
It is necessary to exclude from the scope of the Directive, requirements of the Member States related to public order and public security.
(a) „intelligentsed transpordisüsteemid” – süsteemid, milles rakendatakse info- ja sidetehnoloogiat, et toetada maanteetransporti (sh infrastruktuur, sõidukid ja kasutajad) ja liidestada see teiste transpordiliikidega;
(a) "Intelligent Transport Systems (ITS)" means systems, in which information and communication technologies are applied, in support of road transport (including infrastructure, vehicles and users) and for the interfaces to other transport modes;
(a) „intelligentsed transpordisüsteemid” – süsteemid, milles rakendatakse info- ja sidetehnoloogiat, et toetada maanteetransporti (sh infrastruktuur, sõidukid ja kasutajad) ja liikluse korraldust ja liikuvuse juhtimist ning liidestada see teiste transpordiliikidega , sealhulgas multimodaalne koostalitusvõimeline piletimüük ;
(a) "Intelligent Transport Systems (ITS)" means systems, in which information and communication technologies are applied, in support of road transport (including infrastructure, vehicles and users) and, traffic and mobility management and for the interfaces to other transport modes , including the provision of multimodal interoperable ticketing ;
Intelligentsete transpordisüsteemide definitsioonis peaks sisalduma ka liikluse korraldamise süsteemid.
In the ITS definition it should be included also systems providing traffic management.
Multimodaalsus muudab transpordi tõhusamaks.
(Multi-modality will help making transport more efficient.
Piletimüügi puhul aitab see tagada teenuse järjepidevuse.
If applied to ticketing, it can ensure continuity of services.
(f) „intelligentsete transpordisüsteemide kasutaja” – intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste või teenuste kasutaja, sh reisijaid , maanteetranspordi infrastruktuuri kasutajad ja sama valdkonna ettevõtjad, sõidukiparkide haldajad ja hädaabiteenuste pakkujad;
(f) "ITS user" means any user of ITS applications or services including travellers, road transport infrastructure users and operators, fleet managers and operators of emergency services;
(f) „intelligentsete transpordisüsteemide kasutaja” – intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste või teenuste kasutaja, sh reisijad , vähem kaitstud liikluses osalejad, maanteetranspordi infrastruktuuri kasutajad ja sama valdkonna ettevõtjad, sõidukiparkide haldajad ja hädaabiteenuste pakkujad;
(f) "ITS user" means any user of ITS applications or services including travellers, vulnerable transport users , road transport infrastructure users and operators, fleet managers and operators of emergency services;
On ülimalt oluline lisada direktiivi reguleerimisalasse ka vähem kaitstud liikluses osalejad.
It is essential to include also the vulnerable transport users under the scope of the directive.
(h a) „vähem kaitstud liikluses osalejad” – motoriseerimata transpordi kasutajad, nagu jalakäijad ja jalgratturid, samuti mootorratturid ja puudega või piiratud liikuvusega isikud.
(ha) “vulnerable transport users” means non-motorised transport users, such as pedestrians and cyclists as well as motor-cyclists and persons with disabilities or limited mobility.
On vaja lisada vähem kaitstud liiklejate määratlus.
It is necessary to insert the definition for the provisions on vulnerable road users.
(h a) „intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste miinimumtase” – algtasemel intelligentsete transpordisüsteemide rakendused ja teenused, mis on üleeuroopalise transpordivõrgu asendamatud osad.
(ha) “the minimum level of ITS applications and services” means the basic level of ITS applications and services, which are indispensable elements of the TEN-T;