natgillin/translations-raw huggingface dataset:
57. rõhutab, et kaupade ja teenuste kättesaadavus peaks olema iga ELi kodaniku õigus, ning seepärast toetab komisjoni ettepanekut võtta vastu horisontaalne direktiiv, mis täiendab direktiivi 2000/78/EÜ ja hõlmab kõiki EÜ asutamislepingu artiklis 13 nimetatud diskrimineerimise liike, ning mis peaks aitama võidelda diskrimineerimisega muudes valdkondades peale tööhõive, nagu näiteks diskrimineerimine puude, vanuse, usuliste veendumuste ja seksuaalse sättumuse põhjal; samas arvab, et on vaja edukamalt rakendada kehtivaid ühenduse diskrimineerimisevastaseid direktiive;
Stresses that access to goods and services should be a right for every citizen of the Union and therefore welcomes the Commission's proposal for a horizontal directive complementing Directive 2000/78/EC and covering all forms of discrimination on the grounds set out in Article 13 of the EC Treaty, which should help to combat discrimination in areas of life other than employment, including discrimination based on disability, age, religion or belief and sexual orientation ; at the same time considers that further progress should be made as regards the implementation of the existing Community anti-discrimination directives;
61. nõuab tungivalt, et esimese sammuna laste vaesuse kaotamiseks ELis vähendaksid liikmesriigid 2012. aastaks laste vaesust 50 % võrra ning eraldaksid kõnealuse eesmärgi saavutamiseks piisavad vahendid; on seisukohal, et nimetatud vähenemise suurust iseloomustavate näitajate puhul tuleks eriti silmas pidada äärmises vaesuses elavate perede lapsi;
Urges the Member States to reduce child poverty by 50% by 2012, such a reduction to be measured using indicators that are not solely economic, as a first commitment towards the eradication of child poverty in the Union, and to allocate sufficient resources in order to achieve this goal; considers that the indicators used to measure this reduction should take particular account of children in families living in extreme poverty;
64. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama vabatahtlikku tegevust ja aitama ühiskonda integreerida inimesi, kes enam tööturul ei osale või on sellega kontakti kaotanud;
Calls on the Commission and the Member States to promote voluntary activities and to help with the social integration of people who have lost touch with or no longer participate in the labour market;
68. tervitab loobumist puuetega inimeste hooldeasutustesse määramisest, kuid märgib, et see eeldab kohapealsete kvaliteetsete hooldus- ja tugiteenuste edendamist, mis soosivad iseseisvat toimetulekut, õigust individuaalsele abile, oma eelarve käsutamise õigust ning täielikku osalemist ühiskonnaelus;
Welcomes the deinstitutionalisation of disabled people but notes that this requires the promotion of the provision of comprehensive community-based high-quality support and care services favouring independent living, the right to personal assistance, the right to control one's own budget and full participation in society;
75. nõuab vaimsete häiretega ja õpiraskustega inimeste häbimärgistamise lõpetamist, inimeste vaimse tervise ja heaolu edendamist, psüühikahäirete ennetamist ning suuremate vahendite eraldamist ravi ja hoolduse jaoks;
Calls for the 'de-stigmatisation' of people with mental health problems and people with learning disabilities, the promotion of mental health and well being, the prevention of mental disorders as well as for increased resources for treatment and care;
Poliitika kooskõlastamise parandamine ja kõigi asjaomaste sidusrühmade kaasamine
Improving policy coordination and the involvement of all relevant stak e holders
80. rõhutab vajadust ühtse meetmetekogumi järele Euroopa tasandil, et hoida ära ja karistada vähemuste, puuetega inimeste ja eakate kodanike igasugust väärkohtlemist seoses kõnealuste rühmade haavatavuse üldiseks vähendamiseks võetavate konkreetsete, sealhulgas materiaalsete meetmetega;
Stresses the need for a uniform series of measures at European level with a view to preventing and penalising abuses of any kind of minorities, people with disabilities and senior citizens, in the context of concrete actions for the across-the-board reduction of the vulnerability of those social groups, including in material terms;
84. toetab komisjoni seisukohta, mille kohaselt on seoses soovitusega 92/441/EMÜ ning sotsiaalkaitse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse avatud kooskõlastusmeetodiga vaja asjakohaseid näitajaid ja põhjalikke riiklikke andmekogumis- ja -analüüsisüsteeme (nt statistilised andmed keskmise kasutada jääva sissetulekuosa, leibkonna tarbimise, hinnatasemete, miinimumpalkade, miinimumsissetulekuskeemide ja nendega seotud hüvitiste kohta); on seisukohal, et sotsiaalse kaasatuse strateegiate järelevalve ja hindamine ning liikmesriikide arenguaruanded peavad näitama, kas kõigis liikmesriikides ja ka piirkonnatasandil austatakse inimeste põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi;
Supports the Commission’s view that, with regard to Recommendation 92/441EEC and the OMC in the fields of Social Protection and Social Inclusion, there need to be appropriate indicators and comprehensive national systems for the collection and analysis of data (e.g. statistical data on the average disposable income, household consumption, the level of prices, minimum wages, minimum income schemes and related benefits); considers that the monitoring and assessment of the implementation of strategies for social inclusion and Member States' progress reports should demonstrate whether the basic right to sufficient resources and social assistance enabling people to live in dignity is respected in each Member State, also at regional level;
88. kutsub komisjoni ja liikmesriike kohustuma vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastal võtma tõhusaid meetmeid, mis moodustaksid arvestatava osa vaesuse vastase võitluse pikaajalistest meetmetest;
Calls on the Commission and the Member States to commit themselves to the effective actions to be taken in the context of the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, which should represent a substantial part of the long-term effort to combat poverty;
Komisjon märgib dokumendis KOM(2007)620, et miinimumsissetulekuskeemide asjakohasus, kaasav tööturg ja kvaliteetsetele sotsiaalteenustele juurdepääsu parandamine on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel kolm peamist eesmärki.
The Commission identifies in COM(2007)620 the adequacy of minimum income schemes, inclusive labour markets and improved access to quality social services as the three main objectives to fight poverty and social exclusion.
Sotsiaalse kaasamise suhtes rakendatakse tervikliku lähenemisviisiga ühiste põhimõtete kogumit, süvendades avatud kooskõlastusmeetodit.
A set of common principles framing a holistic approach on social inclusion shall be implemented by deepening the Open Method of Coordination.
Lisaks avatud kooskõlastusmeetodile peavad mitmed ELi rahastamisvahendid, näiteks Euroopa Sotsiaalfond, looma ELi toetava raamistiku, mis julgustab liikmesriike ellu viima sotsiaalse kaasamise poliitikat.
Besides the OMC EU financial instruments as the ESF shall establish a supporting EU framework encouraging the Member States in their social inclusion policies.
Raportööri arvates on sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse ühisaruanne pigem kirjeldava iseloomuga, osutades jõupingutustele vähendada laste vaesust, edendades tööelu pikenemist, tagades eraviisilise kogumispensioni, vähendades ebavõrdsust tervishoiu valdkonnas ja pikaajalises hoolduses.
In the rapporteurs view, the joint report on social protection and social inclusion is more of a descriptive character by referring to efforts to reduce child poverty, promoting longer working lives, securing privately funded pension provision, reducing inequalities in health outcomes and long-term care.
Lissaboni strateegia loogikat järgides propageerivad nõukogu ja komisjon jõuka, õiglase ja keskkonnasäästliku Euroopa tuleviku esmase eesmärgina majanduskasvu.
Following the logic of the Lisbon Strategy, Council and Commission promote economic growth as primary objective for a prosperous, fair and environmentally sustainable future for Europe.
Raportööri arvates ei ole ühisaruanne piisavalt keskendatud sotsiaalsele kaitsele ja sotsiaalsele kaasamisele ning sotsiaalset kaasamist käsitletakse liialt palju tootmistegurina.
In the rapporteurs view, the joint report is not sufficiently orientated on social protection and social inclusion and is too much biased on social inclusion as "productive factor".
Raportööri arvates ei peaks laste vaesuse vastu võitlemist käsitlema vaid lihtsa panusena majandusse, investeeringuna tulevasse inimkapitali.
In the rapporteurs view, combating child poverty should not be considered as a simple contribution to the economy by investing in future human capital.
Raportöör toetab komisjoni terviklikuma lähenemisviisi ideed vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks ning nõustub loomulikult kindlaks määratud tegevusvaldkondadega.
The rapporteur supports the Commissions idea of a more holistic approach on fighting poverty and social exclusion and certainly agrees with the identified fields of action.
Raportööri arvates peaksid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise strateegiad olema tihedamalt seotud parema sotsiaalse, territoriaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse strateegiatega.
In the rapporteurs view, the strategies of combating poverty and social exclusion should be stronger bonded with the strategies for better social, territorial and regional cohesion.
Raportööri arvates ei ole komisjoni teatises piisavalt kaetud vaeste piirkondade ja tohutute piirkondlike erinevuste probleem vaesuse ja sotsiaalse kaasatuse osas.
In the view of the rapporteur, the problem of poor regions and the enormous regional differences in poverty and social inclusion among regions are insufficiently covered in the Communication by the Commission.
Sotsiaalne kaasatus peaks hõlmama kõiki kodanikke, hoolimata sellest, kas nad on tööturu jaoks kättesaadavad või mitte.
Social inclusion should cover all citizens either they are available for the labour market or not.
Raportööri arvates ei vasta tööalase konkurentsivõime muutmine sotsiaalse kaasamise lõppeesmärgiks nõuetele ning ei aita kaotada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust.
In the rapporteurs view, making employability the ultimate aim of social inclusion does not meet the requirements and will fail to eradicate poverty and social exclusion.
Raportööri arvates ei käsitle komisjon vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise strateegias piisavalt vähemusi, nagu kroonilist haigust põdevad inimesed või sisserändajad.
In the view of the rapporteur, the Commission addresses minorities like persons with chronic diseases or migrants not properly in the strategies on combating poverty and social exclusion.
Ebaseaduslikult riigis viibijate ja varupaigataotlejate olukord on veelgi halvem.
The situation for illegal persons and asylum seekers are even worse.
Terviklikum lähenemine aktiivsele sotsiaalsele kaasamisele
A more holistic approach to active social inclusion
Esiteks peab sotsiaalse kaasamise poliitika tagama kõigi inimeste põhiõiguse, milleks on inimväärikas elu ja ühiskonnas osalemine.
Primarily, social inclusion policies have to guarantee the fundamental right of all people to life in dignity and to participate in society.
Sotsiaalse kaasamise esmane eesmärk peab aitama tagada inimeste sotsiaalse tõrjutuse vältimiseks piisava sissetuleku, kaasava tööturu, parema juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, mittediskrimineerimise ja aktiivse osalemise.
Fulfilling that primary aim social inclusion policies have to provide sufficient income to avoid social exclusion for people, an inclusive labour market, better access to quality services, gender mainstreaming, anti-discrimination and active participation.
Raportööri arvates on väga oluline, et sotsiaalne kaasamine ja tervikliku lähenemisviisi kõik osad tuginevad põhiõigustel põhinevale lähenemisviisile.
In the rapporteurs view, it is crucial to base social inclusion and all the elements of the holistic approach on a fundamental right based approach.
Raportööri arvates on kogemus (nt Hartz IV reformid Saksamaal) näidanud, et aktiveerimispoliitika viib selleni, et ametiasutused määratlevad elutingimuste mõiste, mis ei vasta tegelikele probleemidele, ning suurem osa aktiveerimispoliitikast suurendab sõltuvust sotsiaaltoetustest, selle asemel et võimaldada inimestel teenida oma sissetulek tööturul.
In the view of the rapporteur, the experience (e.g. with the Hartz IV reforms in Germany) has shown that activation policies lead to a definition of living conditions by the public authorities, which do not match the real problems and that most of the activation policies reinforce dependencies on social benefits instead of enabling people to earn their income on the labour market.
Õigustel põhinev lähenemisviis võimaldab kodanikel valida oma viis ühiskonnas osalemiseks ja tugevdada oma olukorda tööturul.
A rights based approach will enable the citizens to choose the way of participation in society and strengthen the position on the labour market.
Piisava sissetuleku tagamine inimväärse elu võimaldamiseks kõigile
Guaranteeing sufficient incomes for a dignified life for all
Piisava sissetuleku tagamine kõigile on põhiõiguse kohaldamine, milleks on inimväärne elu ja osalemine ühiskonnas.
Guaranteeing sufficient income for all is the application of the fundamental right to life in dignity and to participate in society.
Loomulikult on tööhõive parim viis tagada inimestele piisavad vahendid, et vältida vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, kuid elus on palju olukordi, kus inimesed on võimetud teenima piisavat sissetulekut tööhõive kaudu.
Certainly employment is the best way to provide people with sufficient means avoiding poverty and social exclusion, but there exist several situations in life, where people are unable to earn a sufficient income by employment.
Sotsiaalkaitseskeemid peavad kaitsma ja aitama inimesi leida turvaline ja stabiilne töökoht ning töötamise ajal piisavalt teenida.
Social protection schemes are supposed to protect and assist people to enter secure and stable employment and make sufficient means available during these periods.
Praegune sotsiaalabi suurus on vaesuspiirist allpool ning kindlasti on vaja seda kohandada, et täita sotsiaalabi esmane eesmärk – aidata inimestel vaesusest välja tulla!
Nowadays social assistance levels are below the at-risk-of-poverty line and certainly need to be adjusted to meet their primary objective – lifting people out of poverty!
Nõukogu 1992. aasta soovituses tunnustatakse inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi.
The 1992 Council Recommendation recognises the ‘basic right of a person to sufficient resources and social assistance to live in a manner compatible with human dignity’.
Raportööri arvates on ELi 27 liikmesriigi seas veel liikmesriike, kellel puudub piisav riiklik sotsiaalkindlustuse võrgustik, mistõttu on vajalik võtta meetmeid, et tagada Eurostati kindlaks määratud vaesuspiirist kõrgem sissetulek.
In the rapporteurs view, there are still Member States in the EU-27 without a sufficient national social safety net in place, which calls for action to provide incomes above the Eurostat at-risk-of-poverty threshold.
Kõigepealt tuleks kohandada enamasti keerukate sissetulekutoetuse kavade kättesaadavust, tulemuslikkust ja tõhusust.
A first step would be to adjust the mostly complex income support schemes concerning their accessibility, effectiveness and efficiency.
Üldised kavad peavad sobima sotsiaalse kaasamise toetusmeetmetega ja pakkuma eesmärgistatud lisahüvitisi ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, et tegeleda rahuldavalt vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse keeruka probleemiga.
The general schemes must go together with supportive measures for social inclusion and provide targeted additional benefits for disadvantaged groups to address the complexity of poverty and social exclusion satisfactorily.
Raportööri arvates tuleb eelkõige nõuetekohaselt tegeleda töötavate inimeste vaesusega, seades miinimumpalgale ELi sihtmärgi, pakkudes palgaks vähemalt 60 % vastavast keskmisest töötasust.
In the rapporteurs view, especially poverty in employment must be properly addressed with an EU target for minimum wages providing a remuneration of at least 60 % of the respective average wage.
Laste vaesuse kaotamine
Eradicating child poverty
Komisjon rõhutab, et vaesuse ohus inimeste osakaal erineb liikmesriigiti tohutult, ulatudes alates vähem kui 10% Rootsis enam kui 20% Poolas ja Leedus.
The Commission points out the tremendous differences in at-risk-of-poverty rates among Member States reaching from less than 10 % in Sweden to more than 20 in Poland and Lithuania.
Üksikvanemaga elavatel lastel on keskmisega võrreldes kahekordne vaesus oht.
Children living in lone-parent households have twice as high poverty risks as the average.
Samuti on suurtes perekondades kasvavate laste puhul vaesuse oht suurem.
And children growing up in large families are at higher poverty risk as well.
Sisserände taustaga laste vaesuse oht on kaks kuni viis korda suurem kui elukohariigis sündinud lastel.
The poverty risks of children with migration background are two to five times higher than for children born in the country of residence.
Uuringud tõendavad samuti, et esineb ebasoodsa olukorra põlvkondadevaheline ülekandumine õppetulemustes.
The study also provides evidence for intergenerational transmission of disadvantages in educational outcomes.
Nimetatud statistilisi andmeid arvesse võttes on raportöör sügavalt veendunud vajaduses võtta viivitamata meetmeid, mis käsitlevad lapsi, kes kannatavad paljude ebasoodsate olukordade tõttu, kuna nad on sisserände taustaga, nad elavad puudega inimesega ühes leibkonnas või on varjupaigataotlejate ning illegaalide lapsed.
Taking these statistics into consideration the rapporteur believes strongly in the necessity of immediate action addressing children suffering from multiple deprivations, with immigration background, living in households with disabled persons and children from asylum seekers as well as from illegal persons.
Hooletusse jäetud, kuritarvitatud või vägivalda kogenud lastele tuleb pakkuda eritoetust ja hooldust.
Further on special support and care has to be provided to children being disregarded, abused or experiencing violence.
Enamik liikmesriike on juba võtnud kohustuse järgida ÜRO lapse õiguste konventsiooni, aga nad ei ole suutnud luua selget sidet lapse õiguste ja laste vaesuse vastu võitlemise ning tõrjutuse kui laste vaesuse vahel, mis on väga oluline, kuna puuduse all kannatamine on põhiliste inimõiguste rikkumine.
Most Member States committed themselves to the UN Convention of the Rights of the Child (UNCRC) already, but they lack to establish a clear connection between the child rights and fighting child poverty and exclusion as child poverty, which is essential as deprivation is a violation of fundamental human rights.
Raportööri arvates peaks piisavate vahenditega varustatud tasakaalukas poliitika vähendama laste vaesust järgmise sotsiaalkava kehtivuse ajal 50 % võrra, mis oleks esimene rahuldav samm laste vaesuse kaotamise suunas ELis.
In the rapporteurs view, a well-balanced policy mix adequately resourced should reduce child poverty by 50% over the life of the next Social Agenda, what would a satisfactory first commitment towards eradication of child poverty in the EU.
Raportööri arvates osutaks perepoliitika integreeritud, terviklik lähenemisviis selgele kohustusele pakkuda püsiv lahendus laste vaesuse kaotamiseks.
In the rapporteurs view, an integrated, holistic approach on family policies would indicate a clear commitment to a sustainable solution for the eradication of child poverty.
Sotsiaalselt kaasav tööturg
Socially inclusive labour markets
Raportööri arvates on tööturule integreerimine sageli kolmeastmeline protsess, kus tuleb pakkuda tuge enne töökoha leidmist, täiendavat individuaalset abi töö otsimisel ja toetusmeetmeid töökoha säilitamisel.
In the rapporteurs view, integration in the labour market is a three-stage process with support before employment, additional personalized assistance while seeking for employment and at last supportive measures to stay in employment.
Erilist tähelepanu on vaja pöörata noorte, eakate ja sisserändajate aktiivsele kaasamisele.
Special attention needs the active inclusion of young people, the elderly and migrants.
Raportööri arvates tuleks madala töötasu probleemiga ning madala töötasu ja töötasu puudumise vaheldumisega tööturu selles osas, kus töötasud on väikesed, tegeleda nii, et muuta töö tasuvaks, ja aidata inimestel leida turvaline, stabiilne ja kvaliteetne töökoht, mis pakub rahuldavaid töötingimusi ja rahuldavat töötasu.
In the rapporteurs view, the problem of the low-pay trap and the low pay/no-pay cycle at the lower end of the labour market should be addressed in a way to make work pay and assist people moving into secure and stable quality employment with decent working conditions and remuneration.
Raportööri arvates peaks sotsiaalmajanduslikku, sotsiaalse ettevõtluse, mittetulundussektori ja riikliku sektori potentsiaali ära kasutama tööturult enim tõrjutud inimeste aktiivseks kaasamiseks.
In the view of the rapporteur, the potential of social economy, social enterprises, the not-for-profit sector and the public employment sector should contribute to the social inclusion of people furthest from the labour market.
Kvaliteetteenuste kättesaadavuse tagamine
Providing access to quality services
Raportööri arvates ei peaks mitte üksnes üldist huvi pakkuvatel sotsiaalteenustel, vaid ka üldhuviteenustel, sealhulgas sellistel võrgustikuvaldkondadel nagu transport, telekommunikatsioon, energeetika ja muud kommunaal- või finantsteenused olema aktiivses kaasamises oluline osa.
In the view of the rapporteur not only social services of general interest, but all services of general interest, including network industries such as transport, telecommunication, energy and other public utilities or financial services should play an important role in active inclusion.
Piisava juurdepääsuta kvaliteetsetele teenustele ei ole sotsiaalselt tõrjutud inimestel võimalusi tööturul ning neid diskrimineeritakse ega lasta täiel määral ühiskonnas osaleda.
Without adequate accessibility and quality of services socially excluded people will have no opportunities at the labour market and will be discriminated in their capacities to participate in society.
Universaalteenuse, nt telekommunikatsiooni või postiteenuse, osutamise kohustus on eriti oluline haavatavatele ja ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele.
The universal service obligations e.g. telecommunication or postal services are in particular important for vulnerable and disadvantaged groups of society.
ELi diskrimineerimise vastase direktiivi abil tuleks kaotada igasugune diskrimineerimine seoses kaupadele ja teenustele juurdepääsuga, sealhulgas diskrimineerimine puude, vanuse, usu või veendumuste või seksuaalse sättumuse tõttu.
Any kind of discrimination concerning access to goods and services should be eradicated including disability, age, religion or belief or sexual orientation by an EU anti-discrimination directive.
Raportööri arvates tuleks avalikke teenuseid määratleda ja arendada Euroopa sotsiaalmudeli alussambana, kuna need on ääretult olulised võitluses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu.
In the rapporteurs view, public services should be defined and developed as pillar of the European Social Model in respect of the enormous importance for combating poverty and social exclusion.
Raportööri arvates tuleks tegeleda vaesuse paljude ohtude mitmemõõtmelisuse ja vastastikuse mõjuga, nt kodutud kannatavad paljude puuduste tõttu, kuna nende põhivajaduste mittetäitmine ei võimalda neil tööturule siseneda.
In the rapporteurs view, multidimensionality and interdependencies of several poverty risks should be addressed as e.g. street homelessness suffer from multiple deprivation as their basic needs are not covered making it impossible to enter the labour market.