natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Liidu Kohus arvab avaliku sektori sisesed partnerlused, nagu koostöö kohalike omavalitsuste vahel ja riigisisene koostöö, riigihankeid reguleeriva õiguse kohaldamisalast välja järgmiste kriteeriumite täitmise korral:
The CJEU regards public-public partnerships, such as cooperation agreements between local authorities and national cooperation, as falling outside the scope of the public procurement directives if they meet the following criteria:
1. tegemist on kõigile omavalitsustele usaldatud avaliku ülesande ühise täitmisega,
1. the purpose of the partnership is the joint provision of a public-service task conferred on all local authorities,
2. mida täidavad ainult ametiasutused (st eraettevõtteid kaasamata)
2. the task is carried out solely by public authorities, i.e. without the involvement of private individuals or undertakings,
3. ning suurema osa ülesandest täidavad kaasatud ametiasutused.
3. and the activity involved is essentially performed on behalf of the public authorities concerned.
Lisaks on Euroopa Liidu Kohus kinnitanud, et ainult võimalus avada avaliku sektori sisene partnerlus eraõiguslikele investoritele ei ole takistuseks, tingimusel, et selleks ei ole konkreetset kavatsust juba lepingu sõlmimise ajal.
The CJEU has also confirmed that the mere possibility of a public-public partnership being opened up to private investors does not invalidate the exclusion of such partnerships from the scope of the public procurement directives if there is no real prospect of such a step being taken at the time when the contract is awarded.
Sellega on üks riigihangete keerulistest külgedest piisavalt lahti seletatud.
A controversial area of public procurement law has thus been adequately clarified.
Sellisest kohtupraktikast tuleneb paratamatult, et komisjon loobub antud valdkonnas rikkumismenetluste algatamisest liikmesriikide vastu ning alustab Euroopa Parlamendi ja sidusrühmade osavõtul tööd Euroopa Liidu Kohtu pretsedendiõiguse konsolideerimiseks.
One consequence of this ruling must be that the Commission refrains from bringing Treaty infringement proceedings against Member States in this area and, together with Parliament and stakeholders, begins the work of consolidating the CJEU case-law.
Käesolev raport peaks olema selle töö esimene ehituskivi.
This report is intended as the first contribution to that process.
Õiguslik selgitus teenuste kontsessioonide kohta
Clarification of the legal situation regarding service concessions
Teenuste kontsessioonid määratletakse läbivaadatud direktiivides esmakordselt ja neid klassifitseeritakse lepinguteks, mille puhul „tasu teenuste osutamise eest seisneb kas ainult õiguses kasutada seda teenust või sellises õiguses koos tasuga”.
The revised public procurement directives take the new step of defining service concessions as contracts in connection with which ‘the consideration for the provision of services consists either solely in the right to exploit the work or in this right together with payment’.
Teenuste kontsessioonid ei kuulu riigihankedirektiivide kohaldamisalasse, vaid neid reguleeritakse ELi lepingute lihtsama süsteemiga.
Service concessions are not covered by the public procurement directives, but only by the less stringent regime of the EU Treaties.
Kohus on eelnimetatud kohtuotsuses pööranud lähemalt tähelepanu ka riskide ülekandmise kriteeriumile.
In that judgment, the CJEU also defined the criterion of transfer of economic risk more precisely.
Kohtu arvamusel ei saa välistada teenuste kontsessioone veemajanduse valdkonnas ainult seetõttu, et nende lepingute kasutamine on kindlaks määratud eeskirjaga, millega kehtestatakse kohustuslik ühendus- ja kasutuskord.
In its view, the right to award a service concession for water supply services is not invalidated by the fact that supply contracts are governed by by-laws stipulating compulsory connection and compulsory use of the service.
Euroopa Liidu Kohus kinnitab, et tellijatel on lubatud tellida teenuste osutamist kontsessiooni teel juhul, kui nad peavad seda parimaks asjaomase avaliku teenuste tagamise viisiks.
The CJEU has confirmed that it must remain open to public contracting authorities to ensure the provision of services by way of a concession if they consider that to be the best method of ensuring the public service in question.
Seega on Euroopa Liidu Kohus andnud selgituse mitmeid õiguslikke vaidlusi tekitanud küsimusele.
In so doing it has clarified the situation in another area which frequently gives rise to legal disputes.
Selgitus avaliku ja erasektori partnerluste kohta
Clarification of the situation regarding public-private partnerships
Ka muudes valdkondades saavutati tänu komisjonile ja Euroopa Liidu Kohtule suurem õiguslik selgus.
The Commission and the CJEU have clarified the situation in other areas as well.
Nii komisjon (5. veebruari 2008. aasta teatis avaliku ja erasektori partnerluste kohta) kui ka Euroopa Liidu Kohus (15. oktoobri 2009. aasta otsus kohtuasjas C-196/08:Acoset) on sätestanud, et ülesannete täitmise tellimiseks äsja asutatud avaliku ja erasektori partnerlustelt ja neile ülesannete delegeerimiseks ei ole kahekordse hankemenetluse korraldamine vajalik.
Both the Commission, in its 2008 communication on public-private partnerships, and the CJEU, in its judgment of 15 October 2009 in Case C-196/08, Acoset, have made it clear that no double competitive tendering procedure is required in connection with the award of contracts to and the conferral of certain tasks on newly-established public-private partnerships, but that all the following criteria must be met before a concession can be awarded without competitive tendering to a mixed public-private undertaking specially established for that purpose:
Kontsessiooni üleandmine varem selleks otstarbeks loodud avaliku ja erasektori ühisettevõttele ilma konkursita nõuab järgmiste tingimuste täitmist:
- The private participant must be selected by means of a public procedure, following a review of the financial, technical, operational and administrative requirements and the characteristics of the tender in the light of the particular service to be provided.
- eraõigusliku partneri valik tehakse läbipaistva menetluse alusel pärast seda, kui finants-, tehnilisi, talitus- ja haldustehnilisi nõudeid ning pakkumise tunnuseid osutatava teenuse suhtes on kontrollitud;
- The mixed public-private undertaking must retain the same corporate purpose throughout the duration of the concession.
- lisaks jääb avaliku ja erasektori ühisettevõtte äriline eesmärk kogu kontsessiooni kestuse jooksul samaks; Euroopa Liidu Kohtu arvamusel tuleks ärilise eesmärgi või üleantud ülesande olulisel muutumisel korraldada hankemenetlus;
According to the CJEU, any material change to that corporate purpose or to the task to be performed would necessitate the launching of a new competitive tendering procedure.
Sellega on ka avaliku ja erasektori vahelise partnerluse valdkonnas saavutatud piisav õiguslik selgus.
The legal situation regarding public-private partnerships is thus also sufficiently clear.
Siiski ei ole kõik probleemid veel lahendatud.
This is not the case in all areas, however.
Kohalikel omavalitsustel peab siiski olema võimalik müüa maad teatud tingimustel (nt nõue, et maale tuleb ehitada kahe aasta jooksul), ilma et müüki tuleks korraldada riigihangete kriteeriumite põhjal üleeuroopaliselt teostatava hankemenetlusega.
However, local authorities must be able to sell plots of land subject to conditions (for example, a stipulation that the plots in question should be built on within two years) without being required to open up the procedure to Europe-wide competitive tendering.
Riigihankedirektiivid ei olnud kunagi mõeldud selliste juhtude reguleerimiseks ja tasub loota, et Euroopa Liidu Kohus nõustub kohtujuristi seisukohaga.
The public procurement directives were never intended to cover such cases and it is to be hoped that the CJEU will agree with the Advocate-General.
Säästvad ja uuenduslikud riigihanked
Sustainable and innovative procurement
Eelkõige Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 ning nüüdsest õiguslikult siduvaks muudetud põhiõiguste hartas täiendatakse Euroopa Liidu seni puhtalt majanduslikke eesmärke siduvate sotsiaalsete eesmärkidega.
In particular the new Article 3(3) of the Treaty on European Union and the now legally binding Charter of Fundamental Rights have broadened the European Union’s aims from the purely economic to include binding social objectives.
Need muutused peavad kajastuma ka komisjoni algatustes.
This must also be reflected in the action the Commission takes.
Eelkõige on sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete põhiprobleemiks asjaolu, et ühiskondlikud kriteeriumid on olulisel määral seotud tootmisprotsessiga, mistõttu ei ole neid peaaegu üldse näha lõpptootes ning nende kontrollimine on raske tootmise üleilmastumise ja keeruliste tarneahelate tõttu.
The area of socially responsible procurement in particular suffers from two problems: social criteria chiefly relate to the manufacturing process, so that their impact is generally indiscernible in the final product, and globalised production systems and complex supply chains make compliance with criteria more difficult to monitor.
Asja muudab veel keerulisemaks ja ebaselgemaks see, et hankemenetluse käigus tuleb arvestada pakkujate endi väljastatud sertifikaatidega, et mitte rikkuda diskrimineerimiskeeldu.
The situation is made even more complex and confusing by the fact that self-issued certificates must be accepted in tendering procedures, in order not to breach the ban on discrimination.
Nimetatud sertifikaatide kontrollimine on enamikule tellijatest liiga koormav.
Checking the veracity of such certificates is beyond the scope of most public contracting authorities.
Seetõttu peaks komisjon kaaluma lisaks käsiraamatu koostamisele ka täpsete ja kontrollitavate kriteeriumite väljatöötamist ning sellise andmebaasi tegemist, mis sisaldab iga toote suhtes kohaldatavaid kriteeriume.
In addition to drafting a manual, the Commission should therefore also consider developing precise, verifiable criteria and/or developing a database containing product-specific criteria.
Samuti tuleks kaaluda Euroopa Liidu ameti loomist, mis tegeleks tootjarühmade kriteeriumite väljatöötamise ja kontrolliga ning täidaks vajadusel ka kaebuste kohtuvälise lahendaja rolli.
The establishment of a European body with the task of drawing up and checking compliance with criteria for specific product groups and, if necessary, providing extra-judicial arbitration on complaints should also be considered.
Riigihankedirektiivide läbivaatamine
Review of the public procurement directives
Üldiselt oleks soovitav, et komisjon võtaks kavandatud riigihankedirektiivide läbivaatamise käigus arvesse eespool nimetatud aspekte ning lahendaks kõik õiguslikud ja praktilised puudused, mis on ilmnenud direktiivide ülevõtmisel siseriiklikesse õigusaktidesse, ning kaotaks igasuguse säilinud õigusliku ebaselguse riigihankeõiguse kohaldamisel.
In general it would be welcome if the Commission, when carrying out its proposed review of the public procurement directives, were to take account of the points raised in this report and, at the same time, address the legal and practical shortcomings in the way the directives have been transposed into national law and the legal uncertainties surrounding the application of public procurement law.
Raportöör hoiatab tungivalt riigihankedirektiivide läbivaatamise eest praegusel ajahetkel, sest see oleks erinevatel põhjustel praegu enneaegne.
However, your rapporteur warns against any move to revise the public procurement directives at this juncture - that would be premature for a variety of reasons.
Ühest küljest tuleks koos nende direktiividega tingimata läbi vaadata ka direktiiv õiguskaitsevahendite kohta, et ennetada riigihankeid reguleeriva õiguse edasist lõhenemist.
Firstly, the directive on review procedures concerning the award of public contracts should certainly be included in any revision, in order to prevent any further fragmentation of public procurement law.
Praeguseks ei ole kõik liikmesriigid õiguskaitsevahendeid käsitlevat direktiivi oma siseriiklikesse õigusaktidesse veel üle võtnud ja seetõttu ei saa selle direktiivi praktilist mõju riigihangetele veel hinnata.
However, that directive has not yet been transposed in all the Member States and its practical impact on public procurement cannot yet be assessed.
Teisest küljest seisavad kõik liikmesriigid praegu silmitsi sügava majandus- ja finantskriisiga, mille tagajärgi kohalike omavalitsuste jaoks ei ole veel võimalik hinnata, kuid mis järgmiste aastate jooksul veel kindlasti süvenevad.
Secondly, the Member States are currently facing a serious economic and financial crisis whose implications for local authorities are as yet largely unforeseeable and which will certainly worsen over the next few years.
2. rõhutab, et Euroopa Kontrollikoja aastaaruannetes ELi eelarve täitmise kohta, sealhulgas viimases aruandes 2008. aasta kohta märgitakse pidevalt, et ELi hanke-eeskirjade täitmata jätmine on üks kahest kõige tavalisemast põhjusest, mis viivad vigadele ja eeskirjade eiramisele struktuurifondidest ja ühtekuuluvusfondist kaasfinantseeritavate üleeuroopaliste projektide realiseerimisel; sellega seoses juhib tähelepanu asjaolule, et sageli põhjustab eeskirjade eiramist ELi eeskirjade ebaõige ülevõtmine ja liikmesriikides kohaldatavate eeskirjade erinevused; palub komisjonil ja liikmesriikidel koostöös piirkondlike ja kohalike asutustega läbi vaadata riigihangetel kohaldatavad erinevad eeskirjade kogumid, et neid eeskirju ühtlustada ja lihtsustada kogu riigihangete õiguslikku raamistikku, eesmärgiga vähendada vigu ja tõsta struktuurifondide kasutamise tõhusust;
Stresses that the Court of Auditors regularly indicates in its annual reports on the implementation of the EU budget, as well as in the latest Annual Report on the financial year 2008, that failure to comply with EU procurement rules is one of the two most common causes of errors and irregularities in the implementation of European projects co-financed by the Structural Funds and the Cohesion Fund; highlights, in this context, that irregularities are often caused by improper transposition of EU rules and by differences in the rules applied by Member States; calls on the Commission and the Member States to revise, in cooperation with regional and local authorities, the various sets of rules applicable to public procurement in order to unify those rules and simplify the whole legal framework for public procurement, in particular with a view to reducing the risk of errors and increasing efficiency in the use of Structural Funds;
4. palub komisjonil uurida võimalust kasutada ka pärast 2010. aastat struktuurifondidega seotud menetluste kiirversioone ning pikendada künniste ajutise tõstmise tähtaega, seades eesmärgiks just investeeringute kiirendamise;
Calls on the Commission to examine the possibility of using, even beyond 2010, accelerated versions of procedures in connection with the Structural Funds and an extension of the temporary increase in thresholds, with the specific aim of speeding up investment;
8. rõhutab vajadust julgustada VKEsid osalema kohalike ja piirkondlike asutuste korraldatud riigihankemenetlustel kooskõlas ELi VKEde toetamise üldeesmärkidega; märgib, et VKEde suuremat osalemist saab tagada nõuetekohase teavitamise, nõustamise, koolituskursuste ja praktilise abi osutamisega;
Underlines the need to encourage SMEs to participate in public procurement procedures carried out by local and regional authorities, in accordance with the EU’s general objectives in support of SMEs; points out that increased involvement of SMEs can be ensured through the proper provision of information, consultancy and training courses and practical assistance ;
9. juhib tähelepanu direktiivi 2004/17/EÜ artiklitele 58 ja 59; kutsub liikmesriike üles kasutama täies ulatuses ära võimalust teavitada komisjoni probleemidest, mis on seotud ettevõtete raskustega pääseda kolmandate riikide turgudele, ja kutsub komisjoni üles võtma tõhusaid meetmeid tagamaks, et ELi ettevõtetel on kolmandate riikide turgudele tõeline juurdepääs;
Draws attention to the provisions of Articles 58 and 59 of Directive 2004/17/EC; calls on the Member States to make full use of the possibility of informing the Commission of problems concerning access by their undertakings to third country markets and calls on the Commission to take effective measures to ensure that Union undertakings enjoy genuine access to third country markets;
10. palub komisjonil tagada uuesti läbi vaadatud WTO riigihankelepingusse sätte kaasamise, mis võimaldaks Euroopa Liidul eelistada riiklike lepingute andmisel VKEsid sarnaselt sätetele, mille on juba vastu võtnud teised selle lepingu osalised riigid;
10 Calls on the Commission to secure the inclusion, in the renegotiated WTO Government Procurement Agreement (GPA), of a clause enabling the European Union to give preference to SMEs when awarding public contracts, along the lines of those already applied by other States parties to this agreement;
12. palub komisjonil hinnata võimalust kasutada keskkonnasäästlikku riigihanget kui jätkusuutliku arengu edendamise vahendit;
Calls on the Commission to evaluate the possibility of using green public procurement as an instrument for promoting sustainable development;
Nõukogu seisukoht esimesel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uuendtoidu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1331/2008 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001
on the Council position at first reading for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on novel foods, amending Regulation (EC) No 1331/2008 and repealing Regulation (EC) No 258/97 and Commission Regulation (EC) No 1852/2001
***II seadusandlik tavamenetlus (teine lugemine)
***II Codecision procedure (second reading)
***III seadusandlik tavamenetlus (kolmas lugemine)
***III Codecision procedure (third reading)
(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)
(The type of procedure depends on the legal basis proposed by the Commission.)
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele ja tähistab neid õigusakti eelnõu osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Highlighting in normal italics is an indication for the relevant departments showing parts of the legislative text for which a correction is proposed, to assist preparation of the final text (for instance, obvious errors or omissions in a given language version).
nõukogu seisukoha kohta esimesel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uuendtoidu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1331/2008 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001
on the Council position at first reading for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on novel foods, amending Regulation (EC) No 1331/2008 and repealing Regulation (EC) No 258/97 and Commission Regulation (EC) No 1852/2001
– võttes arvesse nõukogu seisukohta esimesel lugemisel (11261/3/2009 – C7-0078/2010 );
– having regard to the Council position at first reading (11261/3/2009 – C7‑0078/2010 ),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2007)0872 );
– having regard to the Commission proposal to European Parliament and the Council ( COM(2007)0872 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 95 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6-0027/2008 );
– having regard to Article 251(2) and Article 95(1) of the EC Treaty, pusuant to which the Cimmission submitted the proposal to Parliament ( C6-0027/2008 ),
Vastuvõetud tekstid, 25.3.2009, P6_TA(2009)0171 . ;
Texts adopted, 25.3.2009, T6(2009)0171. ,
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga ,,Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” ( KOM(2009)0665 );
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled 'Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures' ( COM(2009)0665 )
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7 ja artikli 114 lõiget 1;
– having regard to Article 294(7) and Article 114(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. mai 2008. aasta arvamust
- having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 29 May 2008
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele ( A7‑0152/2010 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7‑0152/2010 ),
Nõukogu seisukoht – muutmisakt
Council position – amending act
Erinevused uuendtoidu ohutuse hindamist ja lubade väljastamist käsitlevates siseriiklikes õigus- ja haldusnormides võivad takistada uuendtoidu vaba liikumist, luues seega ebaõiglased konkurentsitingimused.
Differences between national laws, regulations and administrative provisions concerning the safety assessment and authorisation of novel foods may hinder their free movement, thereby creating unfair competition conditions .
(1) Liidu poliitika rakendamisel ja Euroopa Liidu toimimise lepingut arvesse võttes tuleks tagada inimeste tervise ja tarbijakaitse, samuti loomade heaolu ja keskkonnakaitse kõrge tase.
(1) In implementing Union policy and having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, a high level of protection of human health and consumer protection should be guaranteed and also a high level of animal welfare and environmental protection.
Lisaks tuleks alati kohaldada ettevaatuspõhimõtet, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused 1 .
At all times, moreover, the precautionary principle as laid down in Regulation (EC) No 178/2002 of the European Parliament and of the Council of 28 January 2002 laying down the general principles and requirements of food law, establishing the European Food Safety Authority and laying down procedures in matters of food safety 1 , should be applied .
Euroopa Parlamendi esimese lugemise muudatusettepanek 1.
EP first reading amendment 1.
(2) Liidu poliitika elluviimisel tuleks tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse .
(2) A high level of protection of human health should be assured in the pursuit of Union policies.
Vajaduse korral tuleks osutada asjakohast tähelepanu keskkonnakaitsele ja loomade heaolule .
Due attention should be given , where appropriate, to the protection of the environment and to animal welfare.
(2) Liidu poliitika elluviimisel tuleks tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse , mida tuleks pidada tähtsamaks siseturu toimimisest .
(2) A high level of human health protection should be assured in the pursuit of Union policies and should be given priority over the functioning of the internal market .
Euroopa Parlamendi esimese lugemise muudatusettepanek 2.
EP first reading amendment 2.
(2 a) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 13 selgitab, et liit ja liikmesriigid pööravad poliitika kavandamisel ja rakendamisel täit tähelepanu loomade kui aistimisvõimeliste olendite heaolu nõuetele.
(2a) Article 13 of the Treaty on the Functioning of the European Union clarifies that the Union and the Member States shall pay full regard to the welfare requirements of animals when formulating and implementing policies, since animals are sentient beings.
Euroopa Parlamendi esimese lugemise muudatusettepanek 3.
EP first reading amendment 3.