natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisjon peaks seega kasutusele võtma menetluse, millega hinnatakse süstemaatiliselt olemasolevate ja kavandatud ELi õigusaktide mõju üld- ja teenistusliku lennunduse eri segmentidele.
The Commission should therefore establish a procedure whereby the impact of existing and planned EU legislation on the different segments of General and Business Aviation is systematically assessed.
Samal ajal tuleb siiski tagada, et „proportsionaalne reguleerimine” ei kahjusta üldsuse ohutust.
At the same time, however, it must be ensured that "proportionate regulation" does not compromise safety for the general public.
Üld- ja teenistusliku lennunduse sektori jaoks otsustab küsimus on, kuidas proportsionaalsuse põhimõtet rakendatakse.
The crucial question for the General and Business Aviation sector is how the proportionality principle will be put into practice.
Üldjuhul sätestatakse põhilises EASA määruses ja komisjoni ettepanekus selle muutmiseks võimalus võtta eri liiki operatsioonide ja lennukite jaoks vastu paindlikud ja proportsionaalsed rakenduseeskirjad.
Generally speaking, the basic EASA Regulation and the Commission's proposal for its amendment provide for the possibility to adopt flexible and proportionate implementing rules with regard to different kinds of operations and aircraft.
Sellega seoses tuleks teatud liiki operatsioonide puhul, kus ei ole sellist menetlust õigustavaid ohutus- või avaliku huvi kaalutlusi, ette näha konkreetsed kriteeriumid või erandid sertifitseerimisest.
In this context, specific criteria or exemptions from certification should be envisaged for certain categories of operations where there are no safety or public interest reasons to justify such a procedure.
Seoses mittekommertslennundusega tervitab raportöör hiljuti vastu võetud meetmeid lennukõlblikkuseeskirjade
In relation to non-commercial aviation, your rapporteur welcomes the recent adoption of measures of to adapt airworthiness rules
Määruste (EÜ) nr 1702/2003 ja 2042/2003 muutmine kohandamiseks EASA läbi viidud mõjuhinnangu põhjal, milles oli järeldatud, et need eeskirjad on tööstuse jaoks liiga ranged.
Revision of Regulations (EC) No 1702/2003 et 2042/2003 , following an impact assessment carried out by EASA, which had concluded that these rules are too stringent for the industry.
Nende nõuete kohandamine on hea näide proportsionaalse reguleerimise kohta ohutust kahjustamata.
The adaptation of these requirements is a good example of proportionate regulation without compromising safety.
Ohutuseeskirjade osas võib olla vajalik kohandada teenindusliku lennunduse nõudeid.
As regards security rules, it may be necessary to adapt requirements for business aviation.
Vastupidiselt regulaarliinilendudele on kõik reisijad tavaliselt operaatorile teada.
Contrary to mainline carriers, all passengers are normally known to the operator.
Seega võib olla asjakohane kindlaks määrata lihtsustatud julgeolekumenetlused ja läbivaatamisprotsessid kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kahjustamata reisijate ohutust.
It may therefore be appropriate to specify simplified security procedures and screening processes in line with the principle of proportionality, without compromising the security of passengers.
Lennujaamade ja õhuruumi läbilaskevõime
Airport and airspace capacity
Õhuruumile ja lennuväljadele juurdepääs on üld- ja teenistusliku lennunduse põhiprobleem.
Access to airspace and aerodromes is a key issue for General and Business Aviation.
Nagu on välja toodud komisjoni teatises, kasvab Euroopas lõhe suutlikkuse ja nõudluse vahel, sest liiklus üha kasvab.
As highlighted in the Commission Communication, Europe is facing a growing gap between capacity and demand as traffic volumes continue to rise.
Üld- ja teenistuslik lennundus konkureerib seega üha enam juurdepääsul õhuruumile ja infrastruktuurile laiema lennundustööstusega.
General and Business Aviation is thus increasingly in competition for access to airspace and infrastructure with the wider airline industry.
Sageli on üld- ja teenistusliku lennunduse jaoks raske ligi pääseda transiitlennujaamadele.
It is often very difficult for General and Business Aviation to access hub airports.
Enamik üld- ja teenistusliku lennunduse pargist tegutseb seetõttu peamiselt (teisejärguliste) piirkondlike lennujaamade vahel.
The majority of the General and Business Aviation fleet therefore operates mainly from and to (secondary) regional airports.
See on lihtsustanud ühe 80 000 linnapaari võrgustiku loomist, mis ühendab Euroopa eri piirkondi.
This has facilitated the creation of a network of more than 80.000 city pairs connecting various regions in Europe.
Sellegipoolest teeb üld- ja teenistusliku lennunduse sektoris üha enam muret juurdepääs mitte ainult suurtele rahvusvahelistele lennujaamadele, vaid üha enam ka piirkondlikele lennujaamadele, sest ärilise lennutranspordi sektoriga seotud kasvav nõudlus avaldab lendu tõusmise ja maandumise teenindusaegade, samuti lennukiparkimiskohtade kättesaadavuse osas survet mitteregulaarlende tegevatele ettevõtjatele.
However, there is growing concern among the General and Business Aviation sector about access not only to the large international airports but also, increasingly, to regional airports, since growing demand from the commercial air transport sector is placing strains on the availability of take-off and landing slots available to non-scheduled operators as well as on the availability of aircraft parking stands.
Seega on üld- ja teenistuslikus lennunduses üha rohkem probleeme omal valikul teenindusaegade saamisega, samas kui nende lennud võivad olla olulised vastava lennujaama ümbruse piirkonna majandusele.
Hence, General and Business Aviation flights are experiencing more and more problems to get slots at times of their choice, while their flights could be important for the economy of the region around the airport in question.
Raportöör tervitab komisjoni jõupingutusi nende probleemidega toime tulla oma „Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse tegevuskavaga”
Your rapporteur welcomes the Commission's efforts to tackle these challenges within the framework of its "Action plan for airport capacity, efficiency and safety in Europe"
Eelkõige nõustub ta sellega, et see on oluline olemasoleva läbilaskevõime, sealhulgas spetsiaalse infrastruktuuri kasutamise optimeerimiseks üld- ja teenistusliku lennunduse vajaduste rahuldamiseks.
In particular, he agrees that it will be necessary to optimize the use of existing capacity, including employment of dedicated infrastructure, to meet the needs of General and Business aviation.
Tänapäevased tehnoloogiad, nagu automaatsed ilmaoludest teavitamise süsteemid, mehitamata lennuliiklusteenistused, samuti ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaasamine lennuliikluse juhtimise menetlustesse peaksid samuti kasulikuks osutuma.
Modern technologies, such as automatic weather reporting systems, unmanned Air Traffic Services as well as inclusion of Global Navigation Satellite Systems in Air Traffic Management procedures should also prove useful.
Arvestades väikeste ja keskmise suurusega lennuväljade valdavat rolli üld- ja teenistusliku lennunduse jaoks, tuleks edendada nende asutamist ja moderniseerimist ning liikmesriike tuleks seega ergutada investeerima sellesse sektorisse.
Given their predominant role for General and Business Aviation, the establishment or modernisation of small and medium-sized aerodromes should be promoted and Member States should be encouraged to invest in this sector.
Raportöör peab siiski tähtsaks, et teeninduslikule lennundusele võimaldatakse juurdepääs ka suurematele lennujaamadele, võimaldamaks sellel sektoril ühendada Euroopa piirkondi majanduskeskustega.
However, your rapporteur considers it important that Business Aviation is also given adequate access to major airports in order to enable it to connect Europe's regions to its economic centres.
Sellega seoses peaks komisjon kontrollima, kas praegune teenindusaegade eraldamise määrus
In this context, the Commission should examine whether the current Slot Allocation Regulation
Määrus (EMÜ) 95/93 näeb ette mitteregulaarlendude operaatorite õiglase, proportsionaalse ja võrdse ligipääsu ELi lennujaamadele.
Regulation (EEC) 95/93 provides for fair, proportionate and equal access of non-scheduled operations to EU airports.
Lisaks võib olla kasulik välja arendada ja kehtestada Euroopa tasandil ühtlustatud eeskirjad ja menetlused lennujaama teenindusaegade ja lennukavade kooskõla tagamiseks.
Furthermore, it may be useful to develop and establish, at European level, a set of harmonised rules and procedures for guaranteeing consistency between airport slots and flight plans.
Õhuruumi läbilaskevõime on üld- ja teenistusliku lennunduse jaoks sama tähtis küsimus.
Airspace capacity is an equally important issue for General and Business Aviation.
Sellega seoses rõhutab raportöör institutsiooniliste ja tehnoloogiliste reformide tähtsust seoses ühtse Euroopa taevaga ja SESARi ühisettevõttega, mis peavad eelduste järgi tooma ohutuse, maksumuse ja tõhususe osas kasu kõikidele õhuruumi kasutajatele, kaasa arvatud üld- ja teenistuslikus lennunduses.
In this context, your rapporteur stresses the importance of institutional and technological reforms within the Single European Sky and the SESAR Joint Undertaking, which are expected to bring safety, cost and efficiency benefits for all airspace users including General and Business Aviation.
SESARi eesmärk on muu hulgas saavutada parema lennuliikluse juhtimise abil kolmekordne läbilaskevõime.
Among other things, SESAR aims to achieve a threefold increase in capacity through improved Air Traffic Management.
Sidusrühmad (peamiselt sport- ja harrastuslennundusest) on siiski väljendanud murelikkust, eelkõige seoses kontrollitud õhuruumi laiendamisega kontrollimata õhuruumi arvelt, kus toimub märkimisväärne osa üld- ja teenistuslikust lennundusest.
However, stakeholders (mainly from sports and recreational aviation) have voiced some concern, in particular regarding the expansion of controlled airspace at the expense of uncontrolled airspace, where a significant amount of General and Business Aviation activity is carried out.
Lisaks on rõhutatud, et SESAR ei tohiks välja viia ebaproportsionaalsete varustusnõueteni väiksemate lennukite suhtes, millest enamik usaldab „vaata ja väldi” põhimõtet.
Furthermore it is stressed that SESAR should not lead to disproportionate equipment requirements for smaller aircraft, most of which rely on the "see and avoid" principle".
Paljudel juhtudel on olemas märkimisväärselt parema kulu/kasu suhtega lihtsad alternatiivid.
In many cases, there are simple alternatives with a significantly better cost/benefit available.
Raportöör usub, et ühtne Euroopa taevas ja SESAR peaksid täielikult tunnustama üld- ja teenistusliku lennunduse sektori eripära ning neid kitsaskohti käsitlema.
Your rapporteur believes that Single European Sky and SESAR should give full recognition to the specificities of General and Business Aviation sector and address these concerns.
Ühtlasi tuleks tagada, et sektorile tuuakse tegelikult kasu sektorit asjatult koormamata.
In addition, it should be ensured that real benefits are delivered to the sector without placing unnecessary burdens on it.
Näiteks on vaja anda kasutajasõbralikul ja kulutõhusal moel juurdepääs põhilistele ilmateate-, lennuinfoteenustele ja lennundusinfole.
For instance, there is a need to provide access to basic meteorological, flight information service and aeronautical information in a user friendly and cost efficient way.
Eespool kirjeldatud üld- ja teenistusliku lennunduse kasu tuleb tasakaalustada selle keskkonnamõjuga, eelkõige kliimamuutust põhjustavate heite ja müra osas.
The benefits of General and Business Aviation described earlier have to be offset against its environmental impact, in particular as regards emissions contributing to climate change and noise.
Samal ajal tuleb siiski tunnistada, et väikelennukite üldine mõju nii CO 2 heite kui ka müra suhtes on palju väiksem kui ärilise lennutranspordi lennukitel.
At the same time, however, it must be recognised that the overall impact of small aircraft in terms of both CO2 emissions and noise is far less than that of commercial air transport aircraft.
Lennunduse mõju kliimamuutusele käsitles komisjon osaliselt ettepanekus laiendada heitkogustega kauplemise süsteemi lennundusele.
The impact of aviation in terms of climate change is partly addressed by the Commission proposal to extend the emission trading scheme to aviation.
Üld- ja teenistuslik lennundus jääb enamjaolt siiski selle ettepaneku kohaldamisalast välja.
Most of General and Business Aviation would, however, fall outside the scope of the proposal.
Sellesse kuuluvas osas (st piiratud arvul teenindusliku lennunduse ettevõtjad) tuleks süsteem kavandada selliselt, et see esiteks minimeerib nende halduskulusid ja teiseks väldib nende ja teiste ärilise lennutranspordi vormis ettevõtjate vahelisi konkurentsimoonutusi.
For those included (i.e. a limited number of business aviation operators), the scheme should be designed in a way that firstly minimises their administrative costs and, secondly, avoids distortions of competition between them and other forms of commercial air transport.
Müra suhtes nõustub raportöör, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tuleks seda probleemi käsitleda riikide, kui mitte kohalikul tasandil.
As far as noise is concerned, your rapporteur agrees that in accordance with the subsidiarity principle, the issue should be dealt with at national, if not local, level.
Vaatamata märkimisväärsetele täiendustele viimastel aastakümnetel (nii heitgaaside koguste kui ka müra osas) rõhutab raportöör, et väiksemate lennukite keskkonnanäitajaid tuleb täiendavalt parandada.
Despite considerable improvements over past decades (in terms of both gaseous emissions and noise), your rapporteur highlights that the environmental performance of smaller aircraft must be further enhanced.
Seega on vaja edendada teadustööd ja tehnoloogilist arendustegevust selliste algatustega nagu Clean Sky ja SESAR.
It is therefore necessary to promote research and technological development trough initiatives such as "Clean Sky" and CESAR.
Lõpuks oodatakse, et SESAR parandab ka lennunduse keskkonnanäitajaid.
Finally, SESAR is also expected to enhance the environmental performance of aviation.
Selle ambitsioonikas eesmärk on vähendada tänu uutele tehnoloogiatele ja läbivaadatud lennuliikluse juhtimise korrale keskkonnamõju lennu kohta ligi 10 % võrra.
Its ambitious aim is to reduce the environmental impact per flight by some 10% thanks to new technologies and revised air traffic management procedures.
üld- ja teenistusliku lennunduse säästvat tulevikku hõlmava kava kohta
on an agenda for sustainable future in general and business aviation
3. nõuab tungivalt, et komisjon täpsustaks üld- ja teenistusliku lennunduse struktuuriosade mõisteid ning ühtlustaks rahvusvahelistes, ühenduse ja riiklikes määrustes sisalduvate õiguslikult siduvate mõistete tõlgendamist;
Urges the Commission to clarify the definitions of the structural components of general and business aviation and to harmonise the interpretation of legally binding definitions contained in international, Community and national regulations;
Barcelona protsess ja Vahemere Liit
on the Barcelona Process: Union for the Mediterranean
rahvusvahelise kaubanduse komisjonI ARVAMUS.........................................12
OPINION by the Committee on International Trade ......................................12
põhiseaduskomisjonI ARVAMUS................................................................................16
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs ................................16
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS.........20
OPINION of the Committee on Women ' s Rights and Gender Equality ...20
Barcelona protsessi ja Vahemere Liidu kohta
on the Barcelona Process: Union for the Mediterranean
Euroopa Parlament ,
Th e European Parl ia ment ,
– võttes arvesse Barcelona deklaratsiooni, mis võeti vastu 27.–28. novembril 1995. aastal Barcelonas toimunud Euroopa ja Vahemerepiirkonna riikide välisministrite konverentsil ja millega loodi Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerlus;
– having regard to the Barcelona Declaration establishing a Euro‑Mediterranean partnership, which was adopted at the Euro‑Mediterranean Conference of Ministers for Foreign Affairs held in Barcelona on 27‑28 November 1995,
– võttes arvesse komisjoni 20. mai 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Barcelona protsess: Vahemere Liit” ( KOM(2008)0319 );
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled ‘Barcelona Process: Union for the Mediterranean’ (COM(2008) 0319),
– võttes arvesse Barcelona protsessi ja Vahemere Liidu heakskiitmist 13.–14. märtsil 2008. aastal Euroopa Ülemkogul Brüsselis;
– having regard to the approval of the Barcelona Process: Union for the Mediterranean by the Brussels European Council of 13‑14 March 2008,
– võttes arvesse 13. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud Vahemeremaade tippkohtumise deklaratsiooni;
– having regard to the Declaration of the Paris Summit for the Mediterranean, held in Paris on 13 July 2008,
– võttes arvesse 3.–4. novembril 2008. aastal Marseille's toimunud Vahemere Liidu riikide välisministrite kohtumise lõppdeklaratsiooni;
– having regard to the Final declaration of the Meeting of the Ministers for Foreign Affairs of the Union for the Mediterranean, held in Marseilles on 3‑4 November 2008,
– võttes arvesse 5.–6. novembril 2007. aastal Lissabonis toimunud Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide välisministrite konverentsi järeldusi;
– having regard to the Conclusions of the Meeting of Euro‑Mediterranean Ministers for Foreign Affairs held in Lisbon on 5‑6 November 2007,
– võttes arvesse 27.–28. novembril 2005. aastal Barcelonas Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse kümnenda aastapäeva tähistamiseks toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna tippkohtumise järeldusi;
– having regard to the Conclusions of the Euro‑Mediterranean Summit held in Barcelona on 27‑28 November 2005 to mark the tenth anniversary of the Euro-Mediterranean partnership,
– võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee 12. juuli 2008. aasta deklaratsiooni, Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee 13. oktoobri 2008. aasta deklaratsiooni Lähis-Ida rahuprotsessi kohta ja Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee 13. oktoobri 2008. aasta soovitust Barcelona protsessi ja Vahemere Liidu välisministrite esimeseks kohtumiseks;
– having regard to the Declaration of the Bureau of the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly (EMPA) of 12 July 2008, the EMPA Declaration on the Middle East Peace Process of 13 October 2008 and the EMPA Recommendation to the First Meeting of the Ministers for Foreign Affairs of the Barcelona Process: Union for the Mediterranean of 13 October 2008,
– võttes arvesse Regioonide Komitee 9. oktoobri 2008. aasta arvamust;
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 9 October 2008,
– võttes arvesse Rabatis 16. oktoobril toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna riikide majandus- ja sotsiaalnõukogude tippkohtumise deklaratsiooni;
– having regard to the Declaration of the Euro‑Mediterranean Summit of Economic and Social Councils, held in Rabat on 16 October 2008,
– võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee eesistuja lõppdeklaratsiooni ning Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee soovitusi, mis võeti vastu selle neljandal täiskogu istungjärgul 27. ja 28. märtsil 2008. aastal Ateenas;
– having regard to the Final declaration of the Presidency of EMPA and the recommendations adopted by EMPA at its fourth plenary session, held in Athens on 27‑28 March 2008,
– võttes arvesse EuroMedScola esimest kohtumist Strasbourgis, kuhu 16. ja 17. novembril 2008. aastal tulid kokku Euroopa Liidu partner- ja liikmesriikide noored kodanikud;
– having regard to the first meeting of EuroMed‑Scola, which brought together young citizens from the partner countries and the EU countries in Strasbourg on 16‑17 November 2008,
– võttes arvesse oma resolutsioone Euroopa Liidu Vahemere-poliitika kohta ja eelkõige 5. juuni 2008. aasta resolutsiooni
– having regard to its previous resolutions on the European Union’s Mediterranean policy, and in particular that of 5 June 2008
Vastu võetud tekstid, P6_TA(2008)0257 . ;
Texts adopted of that date: P6_TA(2008)0257 . ,
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta ( KOM(2006)0726 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on strengthening the European Neighbourhood Policy (COM(2006) 0726),
ELT C 282, 6.11.2008, lk 443. ;
OJ C 282E, 6.11.2008, p.
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, põhiseaduskomisjon ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A6-0502/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on International Trade, the Committee on Constitutional Affairs and the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A6‑0502/2008 ),
A. arvestades Vahemere piirkonna keskset asendit ning ühishuvide hulga suurenemist Euroopa Liidu ja tema partnerriikide vahel seoses rahumeelse kooseksisteerimise vajaduse ja globaliseerumisega ning sellest lähtuvalt vajadust tagada suurem piirkondlik ühtekuuluvus ja kujundada piirkonnas välja ühtne poliitstrateegia;
A. whereas the Mediterranean basin is becoming an area of key importance and the European Union and partner countries increasingly have shared interests in meeting the challenges of globalisation and peaceful coexistence, meaning that there is a need to ensure greater regional cohesion and the development of a joint policy strategy for the area,
B. arvestades, et EL on pühendunud ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele ja peaks seda kindlalt jätkama;
B. whereas the European Union is, and should continue to be, committed to the fulfilment of the UN Millennium Development Goals,
C. arvestades majanduslike, poliitiliste ja kultuuriliste erinevuste suurenemist Vahemere põhja- ja lõunarannikul ning vajadust vähendada neid erinevusi, et oleks võimalik viia lõpule rahul, turvalisusel ja heaolul rajaneva ühisruumi loomine;
C. whereas the economic, political and cultural distance between the two sides of the Mediterranean is increasing and those disparities need to be rectified in order eventually to create a shared area of peace, security and prosperity,
D. arvestades, et Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna partnerriikide suhteid on vaja põhjalikult ja tulemustele orienteeritult läbi vaadata ja süvendada, lähtudes kõikide partnerite võrdsuse väärtustamisest ja olemasolevate kokkulepete rakendamisest, kuid võttes samuti arvesse seni rakendatud poliitika puudusi ja vajakajäämisi, sealhulgas Barcelona protsessi pettumust valmistavaid tulemusi;
D. whereas there is a need for an extensive results‑oriented overhaul and deepening of the relations between the European Union and the Mediterranean partner countries, based on the principle of equality between all the partners and capitalising on the work already done, but also addressing the limitations and shortfalls of the policies implemented to date and in particular the disappointing track record of the Barcelona Process,
E. arvestades Vahemeremaade suhtes rakendatud naabruspoliitika ilmseid puudusi, kuna kahepoolsete suhete eelistamine näib tasakaalustamata lähenemisena ja selle tõttu pole võimalik piirkonnas ühiselt olulisi reforme läbi viia;
E. whereas the neighbourhood policy conducted with the Mediterranean countries has its limitations and, by placing the emphasis on bilateral relations, is proving to be lacking in balance and unable to contribute to a shared process of significant reform in the region,