natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ümarlauda kuuluvad IASB, CESRi, EFRAGi, Fédération des Experts Comptables Européens (FEE), Businesseurope’i, audiitorfirmade ja komisjoni esindajad; seal arutatakse olulisi küsimusi ja ei pakuta mingisuguseid tõlgendusi olemasolevatele standarditele. ei ole vastanud ootustele ühenduse selgema esindatuse ja huvide kaitsmise osas;
The Roundtable comprises representatives of the IASB, CESR, EFRAG, Fédération des Experts Comptables Européens (FEE), Businesseurope, auditing firms and the Commission; it discusses key issues without in any way providing interpretations of existing standards. launched by the Commission at the beginning of this legislative period did not live up to expectations surrounding its ability to give clear expression to the Community point of view and interests;
26. on seisukohal, et sujuvama ELi struktuuri loomine, võttes arvesse liikmesriikide raamatupidamisküsimustega tegelevaid struktuure, võiks (eriti vajaduse korral mõningate olemasolevate organite likvideerimisel) aidata kaasa lihtsustamisele ja tugevdada seeläbi ELi rolli maailmatasandil; kutsub komisjoni üles töötama välja ja esitama, konsulteerides Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega (CESR), ettepaneku ELi struktuuri loomise kohta, mis oleks rahvusvaheliselt õiguspärane partner ning tagaks standardite ühtse tõlgendamise ja kohaldamise;
Takes the view that creating a more streamlined EU structure, taking into account national structures for accounting issues could, especially if, where appropriate, some existing bodies were abolished, contribute to simplification and thereby also strengthen the role that the EU should play at global level; calls on the Commission to develop and put forward a proposal, in consultation with the Parliament, the Member States and Committee of European Securities Regulators (CESR) to establish a EU structure constituting a legitimate international partner and guaranteeing uniform interpretation and application of standards;
(a) IASB raamistik (IASB töö kontseptuaalne alus): juhib selles kontekstis tähelepanu, et finantsaruandeid ei koostata mitte ainult kapitaliturgude investorite jaoks, vaid ka mitmete teiste osalejate jaoks, nagu näiteks võlausaldajad, töötajad, ametiasutused, omanikud, kliendid jne;
(a) IASB framework (conceptual basis of the IASB work): points out in this connection that financial statements are drawn up not only for capital market investors but also for a range of other players such as creditors, employees, public authorities, owners, customers, etc.;
(b) IAS/IFRSi maine (finantsaruannete esitamine): juhib selles kontekstis tähelepanu, et IASB peaks kasutusele võtma lahendused, mis võtavad arvesse mitmesuguste riikide vajadusi, kus IFRSi kohaldamine on muudetud kohustuslikuks;
(b) IAS/IFRS branding (presentation of financial statements): points out in this connection that the IASB should bring about solutions that take account of the needs of the various jurisdictions which have made IFRS mandatory;
(c) IAS 32 ja IAS 39: kutsub antud kontekstis IASBd üles määratlema IAS 32s omavahendite mõiste, mis võimaldaks kõigil ettevõtlusvormidel, ennekõike ühistutel ja täisühingutel, näidata osanike poolt kasutada antud vahendeid bilansis omavahenditena, ning seoses riskiarvestusega leidma lahenduse, mis tugineks finantsasutuste tegelikul riskijuhtimisel;
(c) IAS 32 and IAS 39: calls on the IASB in this connection to incorporate in IAS 32 a definition of 'own funds' which will enable all forms of company, including in particular cooperative societies and partnerships, to declare capital provided by shareholders as own funds in the balance-sheet, and to adopt a solution for hedge accounting based on banking organisations’ actual risk management practice;
(d) äriühendused (raamatupidamine seoses teise ettevõtte omandamisega): juhib selles kontekstis tähelepanu, et IASB peaks välja töötama lahendused seoses õiglase väärtuse põhimõtte kohaldamise reguleerimisalaga;
(d) business combinations (accounting for acquisition of another business): points out in this connection that the IASB should draw up solutions regarding the scope of application of the fair-value principle;
(e) õiglase väärtuse mõõtmine: on seisukohal, et IASB peaks langetama otsuse konsulteerimise tulemuse alusel ning sellest nähtuva mõju alusel piirama õiglase väärtuse põhimõtte kohaldamist;
(e) fair-value measurement: takes the view that the IASB should take its decision on the basis of the outcome of the consultations and, given the apparent impact of this, limit the scope of the fair-value principle;
(f) teenuste kontsessioonid (kokkulepped, mille alusel äriühing (kontsessiooniettevõtja) saab kontsessiooniandjaga (tavaliselt valitsus) sõlmitud lepingu alusel õiguse ja kohustuse osutada avalikke teenuseid): juhib selles kontekstis tähelepanu, et tuleb leida tasakaalustatud lahendused; ning
(f) service concessions (agreements under which an entity – the concession operator – by contract with a concession provider – usually a government – receives a right and incurs an obligation to provide public services): points out in this connection that balanced solutions must be found; and
32. on seisukohal, et IFRSi ja maksunduse võimalike seoste tõttu võivad nende standardite väljatöötamise, jõustamise ja tõlgendamise tingimused avaldada liikmesriikidele tohutut mõju;
Considers, in view of the potential links between IFRS and taxation, that the drafting, entry into force and interpretation of these standards could have an immense impact on the Member States;
36. on seisukohal, et VKEde seas on laialt levinud arvamus, et IASB kavandatud rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid VKEdele on liiga keerulised ja lisaks viitavad need paljudes küsimustes IFRSi täisversioonile; on seisukohal, et lisade esitamisega seotud kohustused on liiga suured ja nende koostamiseks vajalik töökoormus on ebaproportsionaalne teavitamiskohustusega; tunneb muret, et nimetatud projekt on koostatud suhteliselt suuri (rohkem kui 50 töötajaga) VKEsid silmas pidades ja kinnitab, et enamik VKEsid on väiksema suurusega; võtab teadmiseks, et VKEdele teeb lisaks muret ka see, et IASB kavatseb standardeid iga kahe aasta järel muuta; märgib sellest hoolimata, et see võib olla kasulik valikuline üleminek suurematele laienevatele VKEdele, kuid rõhutab, et see ei tohi olla vaheetapiks pealesunnitud ühtlustamisele;
Considers that there is a widely shared view among SMEs that the standard IFRS proposed by the IASB is far too complicated for SMEs and, in addition, refers in many places to the full IFRS; takes the view that the obligations regarding appendices are too comprehensive and that the effort required is disproportionate in relation to the requirement to provide information; is concerned that the draft was designed with relatively large SMEs in mind (over fifty employees) and asserts that most SMEs are smaller in size; notes that SMEs are also concerned that the IASB intends to change the standard every two years; nevertheless, notes it could be a useful optional transition for larger, expanding SMEs, but underlines that this shall not be a waystation for enforced harmonisation;
39. teeb ettepaneku kõigepealt hinnata, kas Euroopa Liidu VKEd saavad IASB poolt väljatöötatud standardist mingisugust kasu; võtab teadmiseks, et IASB peab ennast tavaliselt standardite koostajaks kapitalituru investorite huvides; tunnistab, et IASB kinnitab dokumendis „Järelduste alused”, et nõuded VKEdele erinevad nõuetest kapitalituru investoritele; kahtleb, kas VKEdega seotud tasakaal on praegu IASBs piisav; tunnistab siiski, et mujalt maailmast võib tulla taotlusi VKEdele mõeldud standardi väljatöötamiseks, ning teeb ettepaneku hinnata kõnealust vajadust täpsemalt; rõhutab, et see ei piira koostatava standardi heakskiitmist ELi poolt;
Would propose to assess first whether EU SMEs will derive any benefits from a standard developed by the IASB; notes that generally the IASB considers itself as a standard setter in the interest of capital market investors; acknowledges that the IASB confirms in its 'basis for conclusions' that SMEs face different requirements to those for capital market investors; questions whether the balance relating to SMEs is currently sufficient in the IASB; acknowledges though that from other parts of the world there may be a request to develop a standard for SMEs and proposes that a more precise assessment of this demand be undertaken; underlines that this is without prejudice to the EU acceptance of a subsequent standard;
46. on seisukohal, et VKEde standardis tuleb arvesse võtta asjaolu, et ELis eksisteerivad erinevad ettevõtlusvormid (näiteks täisühingud ja ühistud); on seetõttu arvamusel, et standardis tuleb selgelt määratleda omavahendite mõiste, mis võtab arvesse VKEde konkreetseid vajadusi;
Takes the view that a standard for SMEs must take into consideration the fact that there are different forms of undertaking in the EU (such as partnerships and cooperatives); believes, therefore, that a standard must contain a clear definition of 'own funds' that takes account of the particular needs of SMEs;
49. tunnistab siiski üleüldist vajadust VKEde raamatupidamise ja auditeerimise lihtsustamise järele, samal ajal meenutades, et VKEd loovad töökohti ning on majanduskasvu mootoriks;
Acknowledges, however that there is an overall need for simplification of accounting and auditing measures for SMEs, while recalling that SMEs are creators of jobs and a motor of economic growth;
51. märgib ülemaailmsete standardite kehtestamise ja lähenemise tähtsust ja soovitavust ning tunnistab, et raamatupidamisstandardite ülemaailme lähenemine toimub pidevalt kasvava kiirusega;
Notes the importance and desirability of the establishment of global standards and convergence and recognises that global convergence of accounting standards is proceeding at an ever-increasing pace;
53. märgib, et lähenemine edeneb, ja näeb siinkohal peituvat ohtu, et arvesse võetakse eelkõige suurte kolmandate riikide majandus- ja äriühinguõiguse raamtingimusi, samal ajal kui ELi õigusraamistik omab väiksemat mõju;
Notes that the work on convergence is progressing, and sees a danger that it will be mainly large third countries' economic and company law frameworks which are taken into account in this process while EU frameworks play a lesser role;
57. tuletab meelde, et 30. aprillil 2007. aastal allkirjastasid Ameerika Ühendriikide president, Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Komisjoni president iga-aastase tippkohtumise lõppedes ELi-USA ühisavalduse, mis sisaldab finantsaruandluse kohta järgmist: „Finantsturud.
Recalls that on 30 April 2007 the President of the United States of America, the President-in-Office of the European Council and the President of the European Commission signed Joint EU-US statement following the annual summit which on the issue of financial reporting contains the following: 'Financial markets.
Toetada ja üritada tagada tingimusi, mille puhul Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid tunnustatakse mõlemas jurisdiktsioonis ilma vastavusseviimise vajaduseta aastal 2009 või võimaluse korral varem”;
Promote and seek to ensure conditions for the US Generally Accepted Accounting Principles and International Financial Reporting Standards to be recognised in both jurisdictions without the need for reconciliation by 2009 or possibly sooner';
IFRS testitud, IASB ei tulnud toime
'IFRS tested, IASB failed'
Alates 2005. aasta jaanuarist on kapitaliturule orienteeritud ELi äriühingutel olnud kohustus kasutada konsolideeritud finantsaruannete koostamisel rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid.
Since January 2005 publicly traded EU companies have been obliged to use international accounting standards for their consolidated financial statements.
Need rahvusvahelised raamatupidamisstandardid on välja töötanud Londonis asuv sõltumatu eraõiguslik organisatsioon ( International Accounting Standards Committee Foundation / International Accounting Standards Board – rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite komitee sihtasutus / rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu).
These international accounting standards are developed by an independent private organisation (International Accounting Standards Committee Foundation and the International Accounting Standards Board) situated in London.
Standardid võetakse kinnitusmehhanismi abil üle ELi õigusaktidesse.
The standards are incorporated into existing EU law by means of an endorsement mechanism.
Varasemate aastate kogemused näitavad, et see eraõiguslik organisatsioon on läbipaistmatu ega allu demokraatlikule juhtimisele.
Experience over recent years illustrates that this organisation, governed by private law, is untransparent and outside democratic control.
Näiteks ei ole selge, kuidas koostatakse selle tööplaan, kuidas kujunevad mandaadid, kuidas ja milliste kriteeriumide alusel valitakse selle organisatsiooni liikmed, kuidas võtab organisatsioon arvesse sidusrühmade huve (sealhulgas nende koostajate ja kasutajate omi, kes peavad seadustest tulenevalt kohaldama rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid).
For example, it is not clear how its work plan is developed, how its mandates are formed, how and against which criteria its members are chosen, or how it takes into consideration the interests of stakeholders (including those preparers and users that are required by law to apply international accounting standards).
Lisaks sellele toetub organisatsiooni tegevus eranditult äriühingute ja kutseala esindajate ning teiste rahastajate vabatahtlikele annetustele, mis võib tõstatada küsimusi.
Moreover, the organisation relies solely on voluntary contributions from companies, the profession and other contributors, which may give rise to questions.
Lisaks on komisjon ja SEC algatanud tegevuskava rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite lähendamiseks ja vastavusseviimiseks Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandarditega.
Additionally, the European Commission and the SEC (US Securities and Exchange Commission) have launched a road map towards convergence and equivalence of international accounting standards with US accounting standards.
Selles kontekstis on IASCF kui organisatsioon pühendunud koostööle oma Ameerika Ühendriikide partnerorganisatsiooniga, et saavutada raamatupidamisstandardite tehniline lähendamine.
In this context, the London-based IASCF is committed to work with its US counterpart on achieving technical convergence of accounting standards.
Samal ajal on komisjoni ülesanne tagada rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite järjekindel kohaldamine Euroopa Liidus.
In parallel, the European Commission is committed to ensure consistent application of international accounting standards in the European Union.
Seepärast peab raportöör asjakohaseks analüüsida täiendavalt Londonis asuva organisatsiooni läbipaistvust ja demokraatlikku juhtimist; rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite rakendamist ELis; väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (VKEde rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid) ning lõpuks ka ELi ja Ameerika Ühendriikide raamatupidamisstandardite vastastikust lähendamist ja vastavusseviimist.
Therefore the rapporteur considers it appropriate to analyse further the transparency and democratic control of the London-based organisation; the implementation of international accounting standards in the EU; the international accounting standard for small and medium-sized enterprises (IFRS for SMEs); and finally EU-US convergence and equivalence of accounting standards.
Rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu
Transparent democratic international organisations
Siinkohal veelgi enam, kuna raamatupidamise valdkonnas on otsustatud väga oluliste riiklike volituste üle, mis mõjutavad väga paljusid teisi majandus- ja isegi maksuõiguse valdkondi.
Democratic legitimacy must ensure that the interests of all those affected are suitably represented and balanced in a transparent procedure using fair rules.
Demokraatlik legitiimsus peab tagama, et kõigi sidusrühmade huvid on piisavalt esindatud ja et need tasakaalustatakse läbipaistvas menetluses õiglaste reeglite kohaselt.
Up to now, these requirements are not adequately met in the system of the IASCF.
Neid nõudmisi ei ole seni IASCFi süsteemis piisavalt realiseeritud: organisatsiooni kõige kõrgemal otsuseid vastuvõtval organil – juhatuse liikmete nõukogul – on konkreetsed puudused: juhatuse liikmed valitakse enamasti vastavalt piirkondlikule proportsionaalsuse kriteeriumile, teisi olulisi huve (nagu näiteks erinevad majandussektorid, ettevõtlusvormid, töövõtjate ja tööandjate huvid ning eriti poliitiline vastutaja) ei võeta arvesse.
The organisation's highest decision-making body, the Board of Trustees, shows particular shortcomings: the trustees are selected mainly on the basis of a criterion designed to ensure proportionate representation for the regions, so that no account is taken of other key interests (such as different sectors of the economy, forms of undertaking, the interests of employees and employers and, in particular, of political leaders).
Isegi piirkondliku kriteeriumi kohaldamine mandaatide jagamisel ei ole tegelikkuses rahuldav: vabanenud kohad hõivavad teised juhatuse liikmed selgelt määratlemata valimiskorra alusel.
Even the application of the regional criterion for appointments is not satisfactory in practice: seats that fall vacant are filled by the remaining members of the board without a clearly defined public selection procedure.
Seega ei lahenda nimetatud komisjon probleemi, et tegu on ebaseadusliku iseenese ametisse nimetamise korraga, mis raskendab uute huvide esindatust
This does nothing to alter the problem that selection takes place through a self-appointment procedure that does not bestow legitimacy and that hampers the representation of new interests.
Kõnealune juhatuse liikmete nõukogu valib teiste IASCFi organite liikmeid.
This Board of Trustees selects the members of the remaining IASCF bodies.
Kõige tähtsam nende seas on IASB, mille puhul kuulub kvalifikatsioonikriteeriumide hulka lisaks piirkondlikule proportsionaalsuse põhimõttele ka erialane taust.
The main such body is the IASB, the qualification criteria for which include professional background as well as proportionate representation for the regions.
Et sidusrühmade huve paremini arvesse võtta, otsustasid juhatuse liikmed IFRICi tõlgendamisorgani koosseisu suurendada kahe liikme võrra, mistõttu koosneb organ tulevikus 14 liikmest.
In order to take greater account of the concerns of stakeholder representatives, the trustees have decided to expand the interpretation body, the IFRIC, from two to 14 members in future.
See näitab, et IASCF alustas nõudmiste täitmist huvide parema esindatuse kohta, mida on juba avalikult väljendatud (komisjoni 2006. aasta detsembri ja 2007. aasta juuli aruanded IASB ja IASCFi juhtimise ja rahastamise kohta).
This shows that the IASC Foundation has responded to public calls for improved representation of stakeholders (Commission reports on the governance and funding of the IASB and IASCF of December 2006 and July 2007).
Lõpuks otsustas majandus- ja rahandusministrite nõukogu oma 10. juuli 2007. aasta järeldustes paluda IASCFilt kõnealuses suunas täiendavate jõupingutuste tegemist.
On 10 July 2007 the ECOFIN Council adopted conclusions calling on the IASC Foundation to make further efforts in this direction.
Euroopa Parlamendi seisukohast tuleb märkida, et senine rahastamine annetuste abil on äärmiselt läbipaistmatu ja aastaaruanded ainsa teabeallikana on oma teabe sisalduse tõttu muutunud üha vähem teavitavaks.
From the European Parliament's point of view it should be noted that the system of contribution-based funding is extremely untransparent and the information provided in the annual reports (the sole source of information) has become more and more inadequate.
Euroopa Parlamendile ei ole esitatud ei dokumente käimasoleva rahastamise kohta ega kavasid uue rahastamissüsteemi kohta.
No documents on current funding or plans for the new funding system were submitted to Parliament.
Komisjoni teisest aruandest IASB ja IASCFi juhtimise ja rahastamise kohta selgub, et tehtud edusammudest hoolimata ei ole pideva stabiilse rahastamise eesmärki saavutatud.
However, the Commission's second report on the governance and funding of the IASB and IASCF reveals that, despite the progress made, the goal of stable and sustainable funding has not yet been reached.
Sellest tuli samuti teavitada Euroopa Parlamenti.
Parliament should also have been informed of this.
Hiljuti muudeti IASCFi põhikirja.
However, the IASCF constitution was recently amended.
Väidetakse, et tegu oli katsega tugevdada juhatuse liikmete rolli.
It is claimed that this was an attempt to strengthen the role of the trustees.
Teha tuleb siiski palju rohkem.
But much more must be done.
Näiteks peavad juhatuse liikmed paremini IASB ja selle tööplaani järele valvama, omama rohkem sõnaõigust tööplaani kindlaksmääramisel ja IASB mandaatide kujunemisel ning olema palju paremini nähtavad.
The trustees must for instance be better in overseeing the IASB and its work plan, be more involved in how the work plan is drawn up and how the mandates for the IASB come about, and be much more visible.
Juhatuse liikmete ja IASB liikmete valikukriteeriume tuleb muuta, et tagada tasakaalustatud struktuur.
The criteria for selecting the trustees and IASB members must be changed to ensure that the structure is balanced.
Seoses põhikirja viimase muutmisega on tervitatav, et tulevikus vastab IASB arvamuse esitamise teel kõigile konsulteerimismenetluse ettekannetele ning avalikustatakse põhjendused ülevõtmata jäetud märkuste kohta.
In connection with the most recent amendment of the constitution it is to be welcomed that in future all contributions arising from the consultation procedure will be answered by the IASB with opinions, and reasons for comments which are not taken on board will be published.
ELi otsus teha rahvusvahelise raamatupidamisstandardi kasutamine kapitaliturule orienteeritud ELi äriühingutele kohustuslikuks muutis oluliselt IASCFi/IASB konteksti.
The EU decision to oblige publicly traded EU companies to use international accounting standards significantly changed the context for the IASCF/IASB .
Varem kehtestas IASCF/IASB vabatahtlikke rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid.
The IASCF/IASB used to set voluntary international accounting standards.
ELi otsus muutis IASCFi/IASB seadusandja taoliseks.
The EU decision turned the IASCF/IASB into a quasi law-maker.
See tõstatab mitmeid küsimusi, mida IASCF/IASB ei ole veel käsitlenud.
This raises a number of questions that have not yet been addressed by the IASCF/IASB.
Näiteks kas standardid ei peaks olema kõigile, keda on kohustatud neid kohaldama, vabalt kättesaadavad?
For instance, should standards not be freely available to all those required to apply them?
Kas IASCF ja IASB juhtimine on piisavalt demokraatlik ja kas need organid on representatiivsed?
Is there sufficient democratic control over the IASCF and IASB and do these bodies have a representative membership?
Kas organite vahel valitseb vajalik tasakaal?
Is there an appropriate balance between the bodies?
Kas on asjakohane, et IASCF/IASB tegeleb üksnes kapitaliturgudele teabe jagamisega?
Is it appropriate that the IASCF/IASB only focuses on providing information to capital markets?
Mis saab teistest finantsaruannete kasutajatest, näiteks võlausaldajatest, riigiasutustest, omanikest, klientidest ja töövõtjatest?
What about other users of financial statements, e.g. creditors, public authorities, owners, customers and employees?
Iga seaduste algataja korraldab mõju hindamise, kuid IASB ei hinda praeguse seisuga raamatupidamiseelnõu võimalikku mõju koostajatele ja kasutajatele.
Moreover, any initiator of laws carries out impact assessments, but the IASB currently does not assess the impact an accounting project could have on preparers and users.
Kõigi eelnõude puhul peaks IASB hindama koostajate kulutusi ning kaaluma, millist kasu see projekt võib rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutajatele tuua.
For all projects the IASB should estimate the costs that could be incurred by preparers as well as consider what benefits it might bring about to those applying the IFRS.