natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tuleks märkida, et kavandatud õiguslikud alused ei ole omavahel vastandlikud, neid tuleks pigem vaadelda kui teineteist täiendavaid; mõlemad käsitlevad sõnaselgelt siseturu ühtlustamist.
It should be noted that the proposed legal bases do not run contrary to each other and are better regarded as complementary provisions; both are expressly concerned with enhancing internal market integration.
Kuid artikli 114 laiema temaatika üht osa käsitleva artikliga 194 tuuakse sisse teine poliitikaeesmärk, nimelt keskkonnakaitse energiatõhususe kaudu.
But in governing a province of Article 114's wider scheme Article 194 introduces a second policy goal, namely the protection of the environment through energy efficiency.
See kahtlemata muudab artikli toimimist.
This undoubtedly alters the manner in which it functions.
Artikkel 114 puudutab eranditult majandust, täpsemalt turumoonutusi põhjustavate meelevaldsete tõkete kõrvaldamist.
Article 114 is exclusively concerned with economics, specifically the removal of arbitrary barriers which distort the market.
Sellele vastandina võib keskkonnaeesmärkide järgimine vähemalt lühiajaliselt põhjustada meetmeid, mis on vastuolus väärtushinnangutest vaba majandusteaduse soovitustega.
As against this it is unavoidable that the pursuit of environmental goals, in the short term at least, can lead to actions running contrary to what value-free economics would prescribe.
Lühidalt on tegemist mõneti sarnaste, kuid kaugeltki mitte samaste õigusnormidega.
In short, the provisions have similarities but they are by no means identical.
Samas tuleb siiski möönda, et üksnes asjaolu, et kavandatav meede puudutab energiasektorit, ei tähenda automaatselt, et selle aluseks peab olema ELTLi artikkel 194.
However, it is necessary to enter the caveat that merely because a proposed measure is concerned with the energy sector, it does not automatically mean that that measure must be based on Article 194 TFEU.
Nimetatud artiklit tuleb vaadelda sättena, mis käsitleb vaid energiapoliitika meetmeid, mille eesmärk on tagada energiaturu toimimine, tagada liidus energiaga varustamise kindlus, edendada energiatõhusust ja -säästu ning arendada uusi energia ja taastuvenergia liike või siis energiavõrkude sidumist.
That article must be considered as being confined to energy-policy measures aimed at ensuring the functioning of the energy market, ensuring security of energy supply in the Union, promoting energy efficiency and energy saving and the development of new and renewable forms of energy or promoting the interconnection of energy networks.
Nende energiapoliitika meetmete aluseks, mille eesmärk on siseturu rajamine ja toimimine, peab jääma endiselt ELTLi artikkel 114.
Energy-policy measures having as their object the establishment and functioning of the internal market must still be based on Article 114 TFEU.
Et otsustada, kumb artikkel on sobivam, vaadeldakse järgnevalt energiapoliitikat kui ühenduse pädevusvaldkonda, ning seejärel ettepaneku sisu ja eesmärki.
In determining which of the proposed articles is the appropriate one, the evolution of energy policy as an area of Community competence will be examined as will, hence, the aim and content of the proposal.
Energeetika reguleerimine ELis enne ja pärast Lissaboni lepingu jõustumist
The regulation of energy within the EU before and after the entry into force of the Lisbon Treaty
Liikmesriikide energiaturud on tavapäraselt olnud killustatud ning EÜ asutamislepinguga ei anta energiapoliitika valdkonnas üle mingit konkreetset õiguslikku pädevust.
Traditionally, the national energy markets have been fragmented and the EC Treaty conferred no specific legislative competence in the area of energy policy.
Siiski mõjutas ühendus seda tähtsat poliitikavaldkonda, andes välja õigusakte ühtset turgu ja keskkonnapoliitikat reguleerivate aluslepingu sätete põhjal
The Community, however, influenced this important policy area by legislating through Treaty provisions dealing with the single market and environmental policy
Üheks näiteks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiv 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ (ELT L 191, 22.7.2005, lk 29); .
An example is Directive 2005/32/EC of the European Parliament and the Council of 6/7/2005 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-using products and amending Council Directive 92/42/EEC and Directives 96/57/EC and 2000/55/EC of the European Parliament and the Council, OJ L 191, 22.7.2005, p.
Artikli 4 lõike 2 punkt i. .
Article 4 (2) (i). .
ELTLi artiklis 194 nähakse ette ühenduse energiapoliitika, mis on siseturuga kooskõlas ning samas edendab keskkonnakaitset ja keskkonna seisundi parandamist
Article 194 TFEU envisages a Community energy policy which coheres with the internal market while promoting the protection and improvement of the environment
Õigusliku ühtsuse ja julgeolekuga seoses võib öelda, et konkreetse suunitlusega õigusliku aluse omaksvõtmine üldjuhul suurendab ühenduse meetmete läbipaistvust ja põhiseaduslikku õiguspärasust.
With regard to legal coherence and security, it can be generally stated that the espousal of a specifically-directed legal basis promotes transparency and constitutional legitimacy in Community action.
Nende põhimõtete järgimine on eriti oluline sellises strateegilise tähtsusega ja poliitiliselt tundlikus valdkonnas.
It is especially important to respect these principles in such a strategically significant and politically sensitive area.
Euroopa Kohus on otsustanud, et valdkonnaspetsiifilise õigusliku režiimi olemasolu korral tuleks üldiste ja täiendavate õigusnormide asemel kasutada pigem seda
The Court has held that where a sector-specific legal regime has been adopted, it should be used in preference to residual and general provisions
Vt kohtuasi C-376/98: Saksamaa v. Euroopa Parlament ja nõukogu, EKL 2000, lk I-8419. .
Case C 376/98 Germany v. European Parliament and Council [2000]ECR I-8419. .
Kavandatava määruse sisu ja eesmärk
The aim and content of the proposed Directive
1992. aastal vastu võetud kehtiv energiamärgistuse direktiiv loob raamistiku, mille piires komisjon saab rakendusmeetmete kaudu teha ettekirjutusi küllaltki täpselt määratud loendi alla kuuluvate kodumasinate energiamärgistusnõuete osas.
Adopted in 1992, the current ELD is a framework in the context of which the Commission can, through implementing measures, prescribe energy-labelling requirements for a relatively concise list of household appliances.
Tarbijaid, kellele antakse kättesaadavat teavet seadmete tõhususe kohta, suunatakse seeläbi arvestama valikute tegemisel energiakulude säästu ning tootjatele luuakse stiimul keskkonnasõbralikumate toodete väljatöötamiseks ja vastavaks turustamiseks.
Consumers presented with accessible information regarding the efficiency of appliances are thus encouraged to factor energy-cost savings into their choices while manufacturers are given an incentive to develop greener goods and market them accordingly.
Selline dünaamika rõhutab selgelt üheaegset majanduslikku ja ökoloogilist kasu ning on kooskõlas mitmete ühenduse poliitiliste algatustega
This dynamic manifestly precipitates concurrent economic and environmental benefits and is consistent with a number of Community policy initiatives
Ühenduse kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, otsus nr 1600/2002/EÜ; komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile integreeritud tootepoliitika kohta (Integrated Product Policy – Building on Environmental Life-Cycle Thinking) (IPP) (KOM (2003) 302 (lõplik)); ja komisjoni teatis “Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia (KOM(2005) 535 lõplik, 25.10.2005). .
Sixth Community Environment Action Programme, Decision No. 1600/2002/EC; Integrated Product Policy Building on Environmental Life-Cycle Thinking, IPP (COM (2003) 302 final) and the Better Regulation: Simplification Strategy, COM (2005) 535 final of 25.10.2000. .
Energiamärgistuse direktiivi mõju hindamisel selgus, et lisaks sellega kehtestatud praeguse õiguskorra põhjalikule rakendamisele võib direktiivi kohaldamisala laiendamine, nii et see hõlmaks kõiki energiaga seotud tooteid
Impact assessment of the ELD revealed that, in addition to the comprehensive implementation of its present regime, the extension of its scope so as to encompass all energy related products
Näiteks aknad ja isolatsioonimaterjalid. , anda hiiglaslikku energiasäästu
Windows and insulating products, for example. could facilitate huge savings in energy resources
27 Mtoe (naftaekvivalendi megatonn – energiaühik). .
27 mega tonne oil equivalent (a unit of energy). .
Selle tulemusena otsustas komisjon, kellel oli läbivaatamiskorra kohaselt valida nelja poliitikavariandi vahel, käesoleva ettepaneku kasuks.
As a result, the Commission, in choosing between four policy options presented under the review procedure, went ahead with the current proposal.
Järgneva analüüsi hõlbustamiseks viitame siinkohal komisjoni ettepaneku õiguslikku alust käsitlevale osale.
Further analysis will be facilitated by reference at this point to the 'Legal Basis' section included in the Commission's proposal.
Valides õiguslikuks aluseks EÜ asutamislepingu artikli 95 (ELTLi artikkel 114), väitis komisjon:
In selecting Article 95 EC (114 TFEU) as legal basis the Commission stated:
Energiamärgistuse direktiiviga tagatakse hästi toimiva siseturu väljakujundamine ja kõigile võrdsed võimalused ning kõrvaldatakse tehnilised kaubandustõkked, samuti tagatakse selliste direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate toodete vaba liikumine, mis vastavad direktiivi alusel vastuvõetud rakendusmeetmetes sätestatud märgistusnõuetele
The ELD ensures the completion of a well-functioning internal market with a level playing field excluding technical barriers to trade[and] the free movement of products falling within its scope that satisfy the labelling requirements laid down in the implementing measures adopted under the Directive
SEK(2008) 2862, lk 6. .
SEC (2008) 2862, at p.6. .
Komisjon esitab oma EÜ asutamislepingu artikli 95 kui sobiva õigusliku aluse valiku põhjenduse eranditult sõnastuses, mis seostub siseturuga.
The Commission couch their justification of Article 95 EC as the appropriate legal basis in terms exclusively referential of the internal market.
See väärib äramärkimist, kuna ülekaalukalt valdavas osas seletuskirjast käsitletakse ettepanekust tulenevat energiasäästu ja siit keskkonnale avalduvat kasu.
This is noteworthy given that the vast bulk of the explanatory memorandum deals with the energy-savings and consequential environmental benefits achievable by way of the proposal.
Ettepaneku põhjendus 3 on iseenesest niivõrd kujundlik, et tasub siin ehk tervikuna ära tuua:
Recital 3 of the proposal itself is illustrative to the extent that it is probably worth quoting it in full :
Täpne, asjakohane ja võrreldav teave energiamõjuga toodete energiatarbimise kohta võib mõjutada lõpptarbijat valima tooteid, mis kasutamisel tarbivad vähem energiat ja muid olulisi ressursse või mis kaudselt tingivad väiksema energiatarbimise, ajendades sellega tootjaid võtma meetmeid nende toodete energiatarbimise ja muude oluliste ressursside tarbimise vähendamiseks; samuti peaks see kaudselt soodustama kõnealuste toodete tõhusat kasutamist.
The provision of accurate, relevant and comparable information on the specific energy consumption of energy related products may influence the end-user's choice in favour of consuming less energy and other essential resources during use, thus prompting manufacturers to take steps to reduce the consumption of energy and other essential resources of the products which they manufacture; it should also, indirectly, encourage the efficient use of these products.
Põhjenduses 8 öeldakse, et rakendusmeede peaks hõlmama ainult selliseid energiamõjuga tooteid, mille kasutamine mõjutab oluliselt energia või vajaduse korral muude oluliste ressursside tarbimist, ning põhjenduses 12 täpsustatakse, et energiatõhusate toodete edendamine ei tohiks kahjustada nende üldist keskkonnatoimet.
Recital 8 states that only energy-related products which have a significant impact on the consumption of energy or the consumption of resources should be subject to implementing legislation, while Recital 12 specifies that energy-efficiency should not be promoted to an extent that produces detrimental environmental consequences overall.
Üheski ettepaneku põhjenduses ei käsitleta otsesõnu selle võimalikku kasu siseturu jaoks.
None of the proposal's recitals expressly deal with its potential benefits for the internal market.
Siin käsitletava küsimuse seisukohalt on oluline see, et põhjenduse 8 rakendamine toimub suurel määral direktiivi ettepaneku artikliga 1 („Kohaldamisala“), millega selle mõju piiratakse energiamõjuga toodetega, mille kasutamine mõjutab märkimisväärselt energia ja vajaduse korral muude oluliste ressursside tarbimist.
It is significant, for the purposes of the present exercise, that Recital 8 is substantially implemented by Article 1 of the proposed Directive (entitled 'Scope') which limits its ambit to: "energy-related products which have a significant impact on the consumption of energy and, where relevant, on other essential resources during use" .
Nimetatud sätetega väljendatav eesmärk koos energiamärgistuse direktiivi mõju hindamise poliitilise tausta ja ettepaneku seletuskirja üldise tooniga näitab selgelt, et kahest variandist on artikkel 194 õigusliku alusena tunduvalt asjakohasem.
The purpose evidenced by the foregoing provisions, in conjunction with the policy backdrop against which impact assessment was carried out on the ELD and the general tenor of the explanatory memorandum attending the proposal, make it clear that Article 194 is by far the more appropriate legal basis as between the available alternatives.
Kui ettepanek suurendab siseturu ühtsust, siis on see täiendav pluss selle peaeesmärgi kõrval, milleks on energiatõhususe edendamine ning sellega kaasnev kasu majandusele ja keskkonnale.
Any additional coherence granted the internal market by way of the proposal is a benefit incidental to its primary aim, namely the promotion of energy-efficiency and its attendant economic and environmental gains.
See, et ettepanekuga võivad kaasneda kõik need tagajärjed, on ELTLi artikli 114 ja artikli 194 vahekorra eeltoodud analüüsiga igati kooskõlas.
That all of these effects can result from the proposal is entirely in line with the analysis of the relationship between Articles 114 and 194 TFEU provided above.
Määravaks teguriks meie käesolevas käsitluses on see, kuivõrd selgelt kattuvad on ettepaneku ja artikli 194 eesmärgid.
The determinative factor in our present inquiry is the direct manner in which the purpose of the proposal matches that of Article 194.
Järelikult võib öelda, et vaadeldav konkreetne meede on suunatud eelkõige energia tõhusale kasutamisele ja säästmisele ELTLi artikli 194 lõike 1 punkti c mõistes.
Consequently, this particular measure can be regarded as being primarily directed towards promoting energy efficiency and saving within the meaning of Article 194(1)(c) TFEU.
Kui ettepanekus küll käsitletaks energiapoliitikat, kuid selle peaeesmärk oleks siseturu loomine ja toimimine, siis peaks selle aluseks olema artikkel 114.
If the proposal, albeit concerned with energy policy, had had as its principal objective the establishment and functioning of the internal market, it would have had to have been based on Article 114.
Uue, spetsiaalselt energiaküsimustele pühendatud õigusliku aluse olemasolu ei tähenda seda, et vastav artikkel peaks olema kõigi energiaga seotud meetmete aluseks.
The fact that a new specific legal basis for energy now exists does not mean that all measures concerned with energy must be based on that article.
Vt lk 5, allmärkus 4. ning et meetmel peaks põhimõtteliselt olema ainult üks õiguslik alus
See footnote 8 and that in principle a measure is to be founded on only one legal basis
Kohtuasi C-91/05: komisjon vs nõukogu, EKL 2008, I-3651. .
Case C-91/05 Commission v. Council [2008]ECR I-3651. .
Nende põhimõtete ja eeltoodud analüüsi põhjal loetakse ettepaneku sobivaks õiguslikuks aluseks ELTLi artikkel 194.
In light of these principles and of the foregoing analysis, it is considered that Article 194 TFEU is the appropriate legal basis for this proposal.
Seega otsustas õiguskomisjon oma 28. aprillil 2010 toimunud koosolekul ühehäälselt
At its meeting of 28 April 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Lõpphääletuse ajal olid kohal: komisjoni esimees Klaus-Heiner Lehne, soovitada Teile asjakohase õigusliku alusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 194.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), , to recommend that to you that the appropriate legal basis is Article 194 of the Treaty on the functioning of the European Union.
Energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud)
Labelling and standard product information of the consumption of energy and other resources by energy-related products (recast)
Ühtekuuluvuspoliitika panus Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse
on the contribution of the Cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU2020 objectives
Raportöör: Ricardo Cortés Lastra
Rapporteur: Ricardo Cortés Lastra
Ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse
on the contribution of the cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU 2020 objectives
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 174–178;
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 174 to178 thereof,
ELT L 210, 31.7.2006, lk 25. ;
OJ L 210, 31.7.2006, p.25. ,
– võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta
– having regard to Council Decision (EC) No 702/2006 of 6 October 2006 on Community strategic guidelines on cohesion
ELT L 291, 21.10.2006, lk 11. ;
OJ L 291, 21.10.2006, p.11.
– võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni struktuurifondide määruse rakendamise kohta 2007– 2013 ning riiklikke ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja rakenduskavu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on 'The implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes'
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0165 . ;
Texts Adopted, P6_TA(2009)0165 . ,
– võttes arvesse komisjoni 16. augusti 2007. aasta teatist „Euroopa piirkondade konkurentsivõime parandamine teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu – Panustamine suuremasse kasvu ning arvukamatesse ja parematesse töökohtadesse” ( KOM(2007)0474 );
– having regard to the Commission's Communication of 16 August 2007 on 'Competitive European Regions through research and innovation - A contribution to more growth and more and better jobs' ( COM(2007)0474 )
– võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2007. aasta talituste töödokumenti „Piirkonnad teostamas innovatsiooni ühtekuuluvuspoliitika kaudu” ( SEK(2007)1547 );
– having regard to the Commission Staff Working document of 14 November 2007 on 'Regions delivering innovation through the cohesion policy' ( SEC(2007)1547 )
– võttes arvesse komisjoni teatist „Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel – Lissaboni strateegia uus algus” ( KOM(2005)0024 );
– having regard to the Commission communication 'Working together for growth and jobs A new start for the Lisbon Strategy' ( COM(2005)0024 )
– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Lissaboni strateegia hindamine” ( SEK(2010)0114 );
– having regard to the Commission staff working document 'Lisbon Strategy evaluation document' ( SEC(2010)0114 )
– võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2007. aasta teatist „Majanduskasvu ning tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia rakendamine liikmesriikides ja piirkondades ELi ühtekuuluvuspoliitika kaudu ajavahemikus 2007–2013” ( KOM(2007)0798 );
– having regard to the Commission's Communication of 11 December 2007 on 'Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013' ( COM(2007)0798 ),
– võttes arvesse komisjoni 14. mai 2008. aasta teatist programmiperioodiks 2007–2013 kavandatud ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja programme käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta ( KOM(2008)0301 );
– having regard to the Commission's Communication of 14 May 2008 on 'The results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013' ( COM(2008)0301 ),
– võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2009. aasta teatist „Kahekümnes aastaaruanne struktuurifondide rakendamise kohta (2008)” ( KOM(2009)0617 );
– having regard to the Commission's Communication of 21 December 2009 on the 20th annual report on implementation of the Structural Funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
– võttes arvesse programmiperioodi 2000–2006 järelhindamisi;
– having regard to the ex post evaluations of the 2000-2006 programming period,
– võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2009. aasta töödokumenti „Konsulteerimine tulevase ELi 2020. aasta strateegia üle” ( KOM(2009)0647 );
– having regard to the Commission's Working Document of 24 November 2009 on consultation on the future EU2020 strategy ( COM(2009)0647 ),
– võttes arvesse 11. veebruaril 2010 toimunud Euroopa Ülemkogu mitteametliku kohtumise järeldusi;
– having regard to the conclusions of the Informal European Council of 11 February 2010,
– võttes arvesse komisjoni algatatud avalikku arutelu ELi 2020. aasta strateegia üle ja selle tulemust ( SEK(2010)0116 );
– having regard to the public consultation launched by the Commission on EU 2020 and its outcome (SEC2010)0116),
– võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta strateegilist aruannet ELi ühtekuuluvusarutelu edendamise kohta;
– having regard to the Commission Strategic Report of 31 March 2010 promoting an EU debate on cohesion ;
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ( A7-0129/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7‑0129/2010 ),
A. arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika peamine eesmärk on vähendada erinevate piirkondade arengutasemete vahet ja mahajäämuse ulatust kõige vähem soodsates piirkondades ja saartel (kaasa arvatud maapiirkonnad), et pärast 2007. aastat on struktuurifondide määrustes EL 15 liikmesriikidele sätestatud vahendite kohustuslik sihtotstarbeline eraldamine Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks ja EL 12 liikmesriikidele on vabatahtlikult rakendatud samalaadne mittekohustuslik sihtotstarbelise eraldamise mehhanism, millega ühtekuuluvuspoliitika vahendeid suunatakse liikmesriikide ja piirkondade ligitõmbavuse suurendamiseks, majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks;
A. whereas, bearing in mind that the ultimate aim of cohesion policy is to reduce the gap between the levels of development of the various regions and the extent to which the least-favoured regions and islands (including rural areas) are lagging behind, since 2007 the Structural Funds regulations include obligatory earmarking to the Lisbon objectives for the EU15 and a similar non-obligatory earmarking mechanism has been voluntarily applied by the EU12, targeting cohesion policy resources at the attractiveness of Member States and regions, growth and jobs,