natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 605. ;
OJ C 68 E, 18.3.2004, p.
62. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule ning Rahvusvahelisele Olümpiakomiteele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the governments and the parliaments of the Member States, the Council of Europe and the International Olympic Committee.
I. ÜLDISED ASPEKTID
I. General aspects
Käesoleva raporti eesmärk on käsitleda peamiselt koolisporti ja kehalist kasvatust.
This report intends to mainly deal with school sport and "physical education" (PE).
Kehaline kasvatus tähendab koolide õppekava kohustuslikku valdkonda, mis puudutab õpilaste kehaliste võimete ja enesekindluse arendamist ning suutlikkust neid erinevates tegevustes kasutada.
Physical education means a statutory area of the school curriculum, concerned with developing pupils' physical competences and confidence, and their ability to use these to perform in a range of activities.
Kehaline kasvatus on seotud kehalistes tegevustes osalemiseks vajalike oskuste õppimise ning asjakohaste vaimsete võimete ja arusaamise arendamisega, oma keha ning selle liikumisulatuse ja -võime tundmisega ja elukestva kehalise tegevusega tervise huvides.
PE is concerned with learning the skills, develop mentally appropriate conditional abilities and understanding required for participation in physical activities, knowledge of one's own body, and its range of and capacity for movement and health-conscious lifelong physical activities.
Spordil seevastu on palju laiem tähendus ning see on väga mitmetahuline sotsiaalne nähtus, mis hõlmab kehalise tegevuse erinevaid vorme koolide, klubide või ühenduste programmide raames toimuvast kõrgetasemelisest võistlusspordist spontaanse ja eraviisilise kehalise tegevuseni.
In contrast, "sport" has a much broader meaning and is a highly diversified social phenomenon, encompassing various forms of physical activity from high-level competition through school, club or community organised programmes to spontaneous and informal physical activity.
Kool on ideaalne koht kehalise aktiivsuse edendamiseks ja positiivse suhtumise kujundamiseks korrapärase kehalise tegevuse suhtes.
School is the ideal setting to promote physical activity and positive attitude towards regular physical activities.
Erineva sotsiaalse taustaga lapsed ja noored käivad seal regulaarselt vähemalt üksteist aastat oma elu algusest.
Children and adolescents from all social backgrounds are present on a regular basis for at least eleven years of their waking life.
Koolil üldiselt on ka esmane ülesanne toimida õppimise paigana.
School, in general, has also a primary function as a place of learning.
Varased õpikogemused on edasise pideva kehalise aktiivsuse seisukohalt äärmiselt olulised, nagu ka lapse kogemus õppetöö raames ja õppeväliselt toimuva tegevuse võimaluste osas.
Early learning experiences are crucial to continuing involvement in physical activity and a child's experience of curricular and extracurricular opportunities in school is extremely important.
Sellegipoolest öeldakse praegu sageli, et kehalise aktiivsuse edendamisel ei kasuta kool oma võimalusi ära.
However, at present, it is often said that school is not delivering on its potentials when it comes to promoting physical activity.
Seega ei ole keskne küsimus mitte see, kas kehaline kasvatus koolis on kasulik või mitte, vaid küsimus on: milliseid tingimusi on vaja selleks, et kehalisel kasvatusel oleks kasulikke tulemusi?
Hence, the central question is not whether physical education in school is useful or not, the question is: what conditions are necessary for physical education to have beneficial outcomes?
See on küsimus, mida käesolevas raportis käsitletakse
This is the question this report is dealing with
Vt lisaks: “Kehalise kasvatuse olukord ja tulevikuväljavaated Euroopa Liidus”, Euroopa Parlamendi tellitud uurimus.
see also: Current situation and prospects for physical education in the European Union, study commissioned by the European Parliament.
Autor: Ken Hardman, University of Worcester , Brüssel 2007. .
Author: Ken Hardman, University of Worcester, Brussels 2007. .
Rasvumise suurenev levik kogu Euroopas, eelkõige noorte seas, on murettekitav ja oluline rahva tervist puudutav probleem.
The rising prevalence of obesity across Europe, particularly among young people, is alarming and is a major public health concern.
Ülekaaluliste ja rasvunud laste arv ELis tõuseb hinnanguliselt enam kui 400 000 võrra aastas, mis lisandub rohkem kui 14 miljoni suurusele ELi elanikkonnarühmale, kes juba on ülekaalulised (sealhulgas vähemalt 3 miljonit rasvunud last)
The number of EU children affected by overweight and obesity is estimated to be rising by more than 400,000 a year, adding to the 14 million-plus of the EU population who are already overweight (including at least 3 million obese children)
KOM(2005)0637 , roheline raamat “Tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamine: Euroopa mõõde ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamisel”. ; kogu EL27 arvestuses puudutab ülekaalulisus ligikaudu ühte last neljast.
COM(2005)0637 , Green paper "Promoting healthy diets and physical activity: a European dimension for the prevention of overweight, obesity and chronic diseases". ; across the entire EU27, overweight affects almost 1 in 4 children.
Hispaania, Portugali ja Itaalia andmetel ületab ülekaalulisuse ja rasvumise osakaal 7–11-aastaste laste seas 30%.
Spain, Portugal and Italy report overweight and obesity levels exceeding 30% among children aged 7-11.
Lapseea ülekaalulisuse ja rasvumise suurenemise määrad on erinevad, kasv on kõige järsem Inglismaal ja Poolas.
The rates of the increase in childhood overweight and obesity vary, with England and Poland showing the steepest increases.
Üldiselt on lapsed halvemas vormis kui 1970. ja 1980. aastate põlvkond.
In overall terms, children are less fit compared to the generation of the 1970s and 1980s.
Ülekaalulisust ei põhjusta mitte niivõrd suurem kalorite hulk, kuivõrd vähene kehaline aktiivsus: lapsed ei söö rohkem, vaid nad liiguvad vähem.
It is not such much a higher calorie intake that causes overweight, but physical inactivity: children do not eat more - they move less.
Üha suurem on suundumus, et ülekaal koguneb lapsepõlvest keskeani välja.
There is a strong tendency for excess weight to continue to accumulate from childhood through to middle age.
Seetõttu on oluline hoida optimaalset kehakaalu kogu elu jooksul.
It is therefore important to achieve an optimum body weight throughout life.
Lisaks inimlikele kannatustele, mida rasvumise suurenev levik põhjustab, on sellel ka märkimisväärseid majanduslikke tagajärgi.
Apart from the human suffering it causes, the economic consequences of the increasing incidence of obesity are considerable.
Hinnangute kohaselt põhjustab rasvumine ELis kuni 7% tervishoiukuludest ning rasvumise suurenemist arvestades tõuseb see määr veelgi.
It is estimated that in the EU obesity accounts for up to 7% of health care costs, and this amount will further increase given the rising obesity trends.
Lisaks saavad mitmed nn täiskasvanute haigused, nagu osteoporoos ja südame isheemiatõbi, alguse lapsepõlvest ning neid võiks osaliselt vähendada korrapärane kehaline tegevus lapseeas.
Furthermore a number of 'adult' conditions, such as osteoporosis and coronary heart diseases have their origin in childhood, and could be aided in part by regular physical activity in the early years
Samuti on üsna järjekindlalt tõendatud, et korrapärane tegevus võib positiivselt mõjutada laste ja noorte psühholoogilist heaolu ja eelkõige enesehinnangut, eriti ebasoodsas olukorras olevate rühmade, näiteks õpiraskuste või madala enesehinnanguga inimeste puhul.
There is also fairly consistent evidence that regular activity can have a positive effect upon the psychological well-being of children and young people, in particular with regards to children's self esteem, especially in disadvantaged groups such as those with learning difficulties or low self-esteem.
Sotsiaalne pädevus, moraalne haridus, integratsioon ja kuritegevuse vähendamine
Social competences, moral education, integration and crime reduction
Sport, millega seondub ka õigluse ja vabaduse mõiste, pakub mitmekülgseid võimalusi sotsiaalse ja moraalse arengu edendamiseks.
Sport with its underlying concepts of 'fairness' and 'freedom' provides a rich context for the advancement of socio-moral development.
Spordi ja kehalise kasvatuse kaudu on võimalik tõhusalt arendada isiklikku ja sotsiaalset vastutustunnet.
Sport and physical education can offer an effective context within which personal and social responsibility can be furthered.
Tähelepanu on juhitud seosele spordis ja kehalises tegevuses osalemise ning sotsiaalsete suhete ja sotsiaalse integratsiooni vahel.
It has been pointed out that there is a relationship between the participation in sport and physical activities and social relationships and social integration.
Tänapäeva ühiskonnas saavad noored varasemast vähem tuge tugevatest sotsiaalsetest sidemetest.
In modern societies young people are less able to fall back on enduring social ties than in the past.
See suurendab veelgi sotsiaalsete võrgustike, sealhulgas kooli ja klassi olulisust.
This renders social networks - including the school and the class - increasingly important.
Rühmast väljatõrjutus ja sotsiaalne isolatsioon tekitab suurt stressi; integratsioon seevastu tõstab enesehinnangut.
Exclusion from the group, social isolation, leads to extreme stress; conversely, integration is good for self-esteem.
Kehalist kasvatust ja sporti üldiselt käsitletakse olulise vahendina eraldumise tendentsi vastu võitlemisel, sest sport annab võimaluse kuuluda rühma ning kogeda „meie”-tunnet, ühisvaimu ja solidaarsust.
Physical education and sport in general are viewed as an important means of counteraction disintegrating trends because sport provides the chance to belong, to experience the 'we' feeling, community spirit and solidarity.
Spordi kaudu omandatakse norme, väärtusi ja oskusi, mis võivad mõnes muus olukorras väga kasulikud olla.
Through sport, one appropriates the norms, values and skills that may be very useful in another context.
On kindlaid tõendeid isegi selle kohta, et spordil on oma osa kuritegude ärahoidmisel, seda nii rehabilitatsioonis kui ka kriminaalpreventsioonis.
There is even strong evidence that sport has a part to play in preventing crime, both in rehabilitation and crime prevention.
Siiski sõltub see suurel määral spordi ja kehalise kasvatuse õpetamise ja korraldamise viisist: ka eraldatus ja kõrvalejäetus võivad tuleneda spordist!
However, this depends to a large extent on how sport and physical education is taught and organised: also separation and marginalisation can be effects of sport!
Kehalise kasvatusega ELis seondub terve rida probleeme:
There are a number of problems surrounding physical education in the EU:
Ø Kehalise kasvatuse üldsuunitlus: praegused õppekavad ei paku sageli isiklikul tasandil huvipakkuvaid ja sotsiaalselt asjakohaseid kogemusi ning on vastuolus ühiskonna ja kooliväliste tegevuste suundumustega: keskendutakse spordikesksetele, võistluslikele ja tulemustele orienteeritud tegevuskavadele.
Ø General orientation of physical education: existing curricula often do not provide personally meaningful and socially relevant experiences and are contrary to societal trends and tendencies in out-of-school activities: there is an orientation towards sports-dominated competitive performance-related activity programmes.
Kui kehalisest kasvatusest tahetakse kujundada tõhusat vahendit laste rasvumise ja ülekaalulisuse vastu võitlemiseks, tuleb edendada õppekavades kõigile õpilaste rühmadele huvipakkuvaid elemente.
If physical education is to become an instrument to effectively combat obesity and overweight of children curricular elements which appeal to all groups of pupils need to be promoted.
Ajal, mil arvutimängud on muutumas laste eelistatuimaks hobiks, on üha suurem vajadus kinnistada laste ja noorte seas aktiivset, tervislikku eluviisi.
With computer games gaining ground as a preferred hobby of children, there is growing need for the endorsement of an active, healthy lifestyle among children and young people.
Nende noorte elanikkonnarühmade jaoks ei seostu kehalise kasvatuse traditsiooniline sisu nende elustiiliga.
For these young population groups, the traditional content of PE has little relevance to their lifestyle;
Vt “Kehalise kasvatuse olukord ja tulevikuväljavaated Euroopa Liidus”. – kusjuures uurimustes soovitatakse, et lapsed ja noorukid peaksid tegelema mingi kehalise tegevusega 60 minutit päevas!
see "Current situation and prospects for physical education in the European Union". - research recommends that children and adolescents perform some form of physical activity for 60 minutes every day!
Samas on alust arvata, et ametlikult teadaantud kehalise kasvatuse tundide arv koolis ei vasta kohapeal tegelikkusele, sest rakenduslik külg ei ole kooskõlas juriidilistele kohustuste ega ootustega.
There are signs that the officially announced amount of PE in school does not correspond to the reality on the ground, as implementation does not meet with legal obligations or expectations.
Tuleks kontrollida tegelikkusele vastavust!
A reality check is necessary!
Ø Hoolikalt tuleks läbi vaadata kehalise kasvatuse õpetajate õppekavad, et edendada kvaliteetset õpetajaharidust , koolitust ja toetust.
Ø A closer look at the curricula of PE teachers in order to support quality teacher education , training and support is necessary.
Vaja on pädevaid ja enesekindlaid õpetajaid, kes oleksid võimelised kavandama kehalise kasvatuse tunde, mis vastaksid tervise vajadustele ja motiveeriksid kõiki lapsi osalema.
There needs to be competent and confident teaching staff which is capable of designing PE classes that respond to health issues and that motivate all children to participate.
Tõhus ja edukas kehaline kasvatus eeldab hästi koolitatud ja kehalisele kasvatusele spetsialiseerunud õpetajaid.
Effective and successful PE requires well-trained specialist PE teachers.
Ø Koolides toimuva kehalise kasvatuse ning kooliväliste ja koolijärgsete tegevuste vahel on lõhe.
Ø There is a gap between PE in school and out-of-school and post-school activities.
Koolisiseste ja -väliste tegevuste vahelist sidet tuleks tugevdada.
The link between school and out-of school activities could be strengthened.
Ø Kaasamine: sporditegevustes osalemise määr on eriti madal etniliste vähemuste seas.
Ø Inclusion : ethnic minorities have especially low rates of participation in sport activities.
Osalemise probleem tekib juba kooliajal; selles osas on moslemi tüdrukud eriti tundlik rühm.
The problem of participation is arsing already during school time; Muslim girls are an especially sensitive group in this respect.
Ø Paljudes spordi, kehalise kasvatuse ning nende tervisemõjude ja sotsiaalsete suundumustega seonduvates valdkondades on siiani puudus empiirilistest andmetest .
Ø There is still a lack of empirical data in many areas related to sport, physical education and their effects on health and social trends.
Need tähelepanekud on aluseks raportööri poolt käesolevas raportis tehtud soovitustele, mis puudutavad vastutavate asutuste meetmeid, mida tuleks võtta kas Euroopa tasandil või liikmesriikides spordi rolli suurendamiseks hariduses.
These observations are the basis for the recommendations that the rapporteur suggests in his report regarding measures to be taken by the responsible bodies, be it on European level or within Member States in order to improve the role of sport in education.
spordi roll kohta hariduses
on the role of sport in education
4. rõhutab vajadust muuta Euroopa ühiskond teadlikumaks spordi kaasaegsest rollist ja kasvatuslikust tähtsusest, julgustades haridus- ja spordiorganisatsioone looma ja arendama tihedaid partnerlussidemeid ja ühiseesmärke ning edendades elukutselise ja amatöörspordi vahelist solidaarsust, ning tõsta haridusringkonna teadlikkust vajadusest tegeleda väheliikuva eluviisi probleemidega koolispordi edendamise teel;
Emphasises the need to make European society more aware of the modern role and educational importance of sport, by encouraging educational and sports organisations to establish and develop close partnerships and joint objectives and promoting solidarity between the professional and amateur sectors, and to sensitise the educational community to the need to address the problems of a sedentary lifestyle by promoting sports at school;
6. tunnistab, et sport on töökohti loov sektor ja et teised valdkonnad – nagu haridus, meditsiin, meedia ning eriotstarbelise varustuse ja toodete tootmine ja turustamine – on kõnealuse sektoriga otseselt seotud;
Recognises that sport is an employment-creating sector and that other areas, such as education, medicine, the media and the manufacture and marketing of specialised equipment and products, are directly linked to this sector;
12. palub komisjonil töötada avalike spordirajatiste jaoks välja selged riigiabi eeskirjade rakendamise suunised, mis näitavad, millist liiki riiklik toetus – näiteks ametivõimude rahaline või muu toetus koolide spordirajatiste rajamiseks või ajakohastamiseks – on vastuvõetav ja õiguspärane spordi sotsiaalse, kultuurilise, tervistparandava ja haridusliku rolli täitmiseks;
Asks the Commission to draw up clear guidelines on the application of the State aid rules to public sports facilities, indicating what kind of public support is acceptable and legitimate in order to fulfil the social, cultural, health-enhancing and educational roles of sport, such as financial or other support granted by public authorities for the provision or updating of school sport facilities;
15. on seisukohal, et sport – ja mitte ainult meeskonnasport – edendab lisaks sotsiaalse integratsiooni ja tööviljakuse soodustamisele inimestevahelist suhtlemist; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid lihtsat juurdepääsu spordile töökohal ja soodustaksid sportlikus tegevuses osalemiseks paindlikumaid tööaegu;
Considers that sports - and not just team sports - foster interaction between people, in addition to contributing to social integration and greater productivity at work; urges the Commission and Member States to promote easy access to sport at the workplace and to encourage more flexible working hours in order to engage in sporting activities;
22. rõhutab, et Euroopa aasta „Haridus spordi kaudu” 2004 tulemusi tuleb täielikult ära kasutada, headest tavadest kasu saada ja arendada neid edasi läbi uute algatuste, mida rahastavad avalik ja erasektor või mida edendatakse ettevõtete sotsiaalse vastutuse vaimus;
Stresses that the results of the European Year of Education through Sport 2004 must be utilised to the full, capitalising on and further developing good practices through new initiatives receiving public and private funding or being promoted in the spirit of corporate social responsibility;
23. kutsub komisjoni üles võtma arvesse sidusrühmadele, otsustajatele ja kodanikele suunatud poliitikat ning seda sõnastama, et hõlbustada konsulteerimist Euroopa meetmete osas seoses spordi rolliga hariduses.
23.Calls on the Commission to take into account and formulate a policy towards stakeholders, decision makers and citizens, to facilitate consultation with regard to European action on the role of sport in education.
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval kultuuri- ja hariduskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Women's Rights and Gender Equality calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. kutsub liikmesriike ja pädevaid asutusi üles koolitama kehalise kasvatuse õpetajaid soolise võrdõiguslikkuse küsimuses, kaasates selle aspekti nende õppekavasse; nõuab lõpu tegemist kehalise kasvatuse kui õppeaine ning kehalise kasvatuse õpetajate staatuse alatähtsustamisele; rõhutab nii spordi ühisõppe võimaluse olulisust lasteaia ja algkooli lastele kui ka võimalust valida vanemas astmes segaklasside ja soolisel alusel eraldatud klasside vahel, et julgustada tüdrukuid harrastama spordialasid, mis on traditsiooniliselt meeste pärusmaa; rõhutab vajadust uurida kehalise tegevuse alternatiivseid vabatahtlikke võimalusi, soovitatavalt väljaspool kohustuslikku haridusprogrammi;
Calls on the Member States and competent authorities to provide physical education teachers with training in the issue of gender by including this aspect in their curriculum; calls for an end to the downgrading of the status of physical education as a subject and of the status of PE teachers; stresses the importance of the possibility of sports coeducation for children at nursery and primary schools as well as the option of having either sports coeducation or single sex classes from secondary level onwards in order to encourage girls to try out sports traditionally practiced by men ; stresses the need to explore alternative forms of physical activity, which could be practiced on an optional basis, preferably outside compulsory state education;
7. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid puuetega naiste integratsiooni spordimaailmas, kuna puuetega naised teevad sporti vähem kui puuetega mehed;
Urges the Commission and the Member States to promote the integration of disabled women in sport, as disabled women’s participation in sporting activities is lower than that of disabled men;
12. kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu olukorrale, kus laste talenti kasutatakse ära spordivõistlustel edu saavutamise eesmärgil ning rõhutab, et professionaalses spordis, kuhu on kaasatud lapsed, tuleb austada nende põhiõigusi ja parimaid huve;
Calls on the Member States to pay particular attention to situations in which children’s talent is exploited with a view to success in sports competitions and stresses that professional sports activities involving children must respect their fundamental rights and best interests;
16. julgustab liikmesriike edendama naiste spordi kajastamist meedias, eesmärgiga parandada nende avalikku mainet ja aidata levitada spordis kehtiva võrdõiguslikkuse põhimõtet;
Encourages the Member States to promote engagement in women’s sports in the media with a view to improving their public image and helping to disseminate the principle of equality in sport;
Ettepanek võtta vastu nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa-Vahemere lennunduslepingu sõlmimise kohta
on the proposal for a decision of the Council and the representatives of the governments of the Member States of the European Union, meeting within the Council, on the conclusion of the Euro-Mediterranean Aviation Agreement between the European Community and its Member States, on the one hand, and the Kingdom of Morocco, on the other hand
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa-Vahemere lennunduslepingu sõlmimise kohta
on the proposal for a decision of the Council and the representatives of the governments of the Member States of the European Union, meeting within the Council, on the conclusion of the Euro-Mediterranean Aviation Agreement between the European Community and its Member States, on the one hand, and the Kingdom of Morocco, on the other hand
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2006)0145 );
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2006)0145 ),
ELT L 386, 29.12.2006, lk.
OJ L 386, 29.12.2006, p.
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese taande esimest lauset;
– having regard to Article 80(2), and Article 300(2), first subparagraph, first sentence of the EC Treaty,