natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Niisiis leiab raportöör, et direktiivi 2003/109/EÜ laiendamine on vahemeede uue ettepaneku ootuses, mis näeks ette rahvusvahelise kaitse vastastikust tunnustamist ja sellealase vastutuse ülekandmist.
The rapporteur therefore takes the view that extending the scope of Directive 2003/109/EC is an interim measure pending a fresh proposal providing for mutual recognition and transfer of responsibility as regards international protection.
See võimaldaks võtta arvesse pagulaste erilist seisundit ning anda neile õigus liikuda ja elada Euroopa Liidus alates staatuse tunnustamisest.
This would allow the special situation of refugees to be taken into account and make it possible to grant them rights of free movement and establishment within the EU as soon as their status was recognised.
Täiendav kaitse on seotud järjest enam inimestega, kes vajavad rahvusvahelist kaitset – oleks vastuvõtmatu jätta direktiiviga 2003/109/EÜ antavatest õigustest ilma nii paljud inimesed.
Subsidiary protection is increasingly being granted to people in need of international protection, and it would be unacceptable to exclude such a large number of people from the rights conferred by Directive 2003/109/EC.
Lisaks nähakse ka Tampere tippkohtumise järeldustes ning rohelises raamatus Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta ette ühtse varjupaigamenetluse loomist ning kogu ELi territooriumil kehtiva ühtse staatuse kehtestamist.
Furthermore, the conclusions of the Tampere Summit and the Green Paper on the future Common European Asylum System provide for the creation of a common asylum procedure and the introduction of a uniform status applicable throughout EU territory.
See tuleneb soovist teha liidust pagulastele ainulaadne kaitseruum.
This is based on the wish to make the Union into a single area of protection for refugees.
Seega oleks nende eesmärkidega vastuolus teha nimetatud õigusaktis vahet pagulaste ning täiendava kaitse saajate õiguste vahel.
It would therefore be inconsistent with these objectives to build into this instrument a distinction between the rights of refugees and the rights of beneficiaries of subsidiary protection.
Lõpuks on pikaajalise elaniku staatuse saamisel peamiseks kriteeriumiks elamise kestus liikmesriigi territooriumil ja mitte asjaomase isiku staatus.
Finally, the main criterion for acquiring long-term residence status is the duration of residence on the territory of a Member State, and not the status of the person concerned.
Lisaks nõuab raportöör, et viieaastase elamisperioodi sisse arvestatakse pikaajalise elaniku staatuse taotluse läbivaatamismenetluse kestus.
The rapporteur is also insistent that the time spent processing the application should be taken into account in calculating the five years of residence preceding application for long-term residence status.
Rahvusvahelist kaitset saava isiku seaduslik staatus algab esimese taotluse esitamise hetkest.
The legal status of beneficiaries of international protection becomes operative with their first application.
Staatuse tunnustamine kinnitab seda seaduslikule elamisperioodile eelnevat aega.
Recognition of that status testifies to the prior period of legal residence.
Samas kui läbivaatamismenetlus võib olenevalt liikmesriigist kesta pikka aega, algab rahvusvahelise kaitse all oleva isiku integreerumine vastuvõtvas riigis juba läbivaatamismenetluse algusest.
Also, the process of considering an application can be a long one, depending on the Member State involved, and a beneficiary of international protection starts the process of integration in the host country as soon as the procedure begins.
Raportöör lisab, et mitmetel juhtudel esitavad paljud inimesed esimese ajutise kaitse taotluse enne, kui neil on võimalik taotleda rahvusvahelist kaitset.
The rapporteur would add that in a number of cases people make an initial application for temporary protection before becoming eligible to make an application for international protection.
Niisiis, kui ajutisele kaitsele järgneb rahvusvaheline kaitse, peab ka selle arvama menetluse kestuse sisse.
When the temporary protection leads on to international protection, it should also be factored into the duration of the procedure.
Raportöör soovib, et rahvusvahelise kaitse saajad oleksid vabastatud pikaajalise elaniku staatuse väljastamiseks nõutavatest materiaalsetest tingimustest (stabiilne ja regulaarne sissetulek, tervisekindlustus), võttes arvesse nende tundlikku seisundit.
The rapporteur would like beneficiaries of international protection to be exempted from the material conditions (stable resources and sickness insurance) for the granting of long-term resident status, in recognition of the vulnerability of their situation.
Veelgi ebapädevam oleks nõuda nendelt miinimumsissetuleku olemasolu, arvestades asjaolu, et nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ (millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded) artiklis 11 lubatakse liikmesriikidel piirata varjupaigataotlejate ligipääsu tööturule kuni 12kuuse perioodi jooksul alates kaitsetaotluse esitamise kuupäevast.
It would be particularly inconsistent to impose a minimum resource condition on them given that Article 11 of Council Directive 2003/9/EC of 27 January 2003 laying down minimum standards for the reception of asylum seekers in the Member States allows Member States to place restrictions on asylum seekers’ access to the employment market for a period of up to 12 months after the date of lodging their application for protection.
Raportöör soovib, et liikmesriikide kasutatavad riiklikud integratsioonikriteeriumid oleksid täpsemalt raamistatud, võimaldamaks arvestada rahvusvahelist kaitset saavate isikute olukorra erakordsusega.
Your rapporteur would like the national integration criteria that can be applied by the Member States to be framed in more precise terms to take account of the particular situation of beneficiaries of international protection.
Keele- ja kultuurialaste teadmiste kriteeriume ei saa kohaldada ühetaoliselt, arvestades pagulaste erilist seisundit.
Linguistic or cultural knowledge criteria cannot be applied to refugees in the same way as to other people, given the special status of the former.
Lisaks peavad need kriteeriumid olema kooskõlas direktiivis 2004/83/EÜ ettenähtud integratsioonikriteeriumidega.
These criteria must, furthermore, be consistent with the integration criteria provided for in Directive 2004/83/EC.
Kuna rahvusvahelist kaitset puudutava vastutuse ülekandmist teise liikmesriiki ei toimu, on äärmiselt oluline kindlustada teise liikmesriigi poolne kinnipidamine mittetagasisaatmise põhimõttest.
Given that there is no transfer of responsibility for international protection to the second Member State, it is vital to ensure that the principle of non-refoulement is observed by that State.
See punkt muutub veelgi olulisemaks, kui rahvusvahelise kaitse saajale on antud pikaajalise elaniku staatus mõnes teises liikmesriigis pärast seal elamist viie aasta jooksul.
This point is all the more important when a beneficiary of international protection is granted long-term resident status in a second Member State after five years of residence there.
Komisjoni ettepaneku kohaselt peaks direktiivi artiklis 8 olema sätestatud pikaajalise elamisloa andnud esimese liikmesriigi kohustus märkida seesugune teave elamisloale.
The Commission proposes that Article 8 of the Directive should provide for this information to be entered in the long-term residence permit issued by the first Member State.
Väljasaatmise korral näeb direktiiv ette aga ainult pelka konsulteerimist rahvusvahelise kaitse andnud liikmesriigiga.
However, in the event of expulsion, it provides only for simple consultation of the Member State that granted international protection.
Mittetagasisaatmise põhimõtte järgimise tagamiseks piisaks vaid selle mehhanismi tugevdamisest.
This mechanism must be reinforced in order to safeguard the principle of non-refoulement.
Sellest tulenevalt võiks raportööri arvates teha teise liikmesriigi pädevatele asutustele kohustuseks oodata ära kirjalik vastus esimeselt liikmesriigilt, kindlustamaks, et isikut et saadeta tagasi riiki, kus tema elu oleks ohus.
Your rapporteur therefore proposes that the authorities in the second Member States be required to wait for the written response of the first Member State, so as to guarantee that the person is not sent back to a country where he or she would be in danger.
Kui esimene liikmesriik kinnitab, et asjaomane isik on endiselt rahvusvahelise kaitse saaja, ei saa väljasaatmine toimuda mujale kui liikmesriiki, kes isikule algselt selle kaitse andis.
If that Member State confirms that the person concerned is still enjoying international protection, expulsion from the second Member State will be possible only to the Member State that originally granted them such protection.
Selleks jäetakse direktiivi 2003/109/EÜ reguleerimisalast välja rahvusvahelise kaitse saajatega seotud erandid, võttes vajaduse korral arvesse nende konkreetset olukorda võrreldes muude kolmandate riikide kodanikega.
This is done by deleting the exceptions to the scope of Directive 2003/109/EC concerning beneficiaries of international protection, while taking into account, where necessary, their specific position as compared to other third-country nationals.
Rahvusvahelise kaitse saajatel ei ole praegu õigust pikaajalise elaniku staatusele vastavalt nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta.
Beneficiaries of international protection are currently not entitled to long-term resident status under Council Directive 2003/109/EC of 25 November 2003 concerning the status of third-country nationals who are long-term residents.
Ettepanekus nenditakse, et võimalus omandada pikaajalise elaniku staatus liikmesriigis pärast teatava aja möödumist on oluline osa rahvusvahelise kaitse saajate täielikust integreerimisest nende elukohaliikmesriikidesse.
The proposal states that the prospect of obtaining long-term residence status in a Member State after a certain time is an important element for the full integration of beneficiaries of international protection in the Member States of residence.
Seda ettepanekut, mille eesmärgiks on muuta direktiivi 2003/109/EÜ, võib pidada vahendiks rahvusvahelist kaitset saavate kolmandate riikide kodanike integreerimiseks vastuvõtvas liikmesriigis ning seega kuulub see sisserändepoliitika valdkonda.
This proposal which aims to amend Directive 2003/109/EC can be considered as a tool for integrating third-country nationals, who are beneficiaries of international protection, in the host Member State and is therefore a matter of immigration policy.
Ettepanekus sisaldub neli keskset osa:
The proposal includes four key elements:
a) see võimaldab rahvusvahelise kaitse saajatel omandada pikaajalise elaniku staatuse neile kaitse andnud liikmesriigis samadel tingimustel kui muudel kolmandate riikide kodanikel;
a) It allows beneficiaries of international protection to acquire long-term resident status in the Member State which has granted them protection subject to the same conditions as other third-county nationals.
b) selles on sätestatud tingimused, mille alusel pikaajalised elanikud, k.a rahvusvahelise kaitse saajad, võivad kasutada õigust elada muus liikmesriigis;
b) It sets out the conditions under which long-term residents, including beneficiaries of international protection, may exercise their right of residence in another Member State.
c) see ei sisalda ühenduse õiguse kohast kaitsevastutuse ülekandmise mehhanismi
c) It does not include a mechanism for transfer of responsibility for protection under community law
Kaitsevastutuse ülekandmise taotlusi reguleeritakse endiselt 1951. aasta Genfi konventsiooniga ja vajaduse korral pagulaste eest vastutuse ülekandmise Euroopa lepinguga, mis sõlmiti Euroopa Nõukogu raames. ;
Requests for transfer of responsibility for protection remain governed by the 1951 Geneva convention and by the European Agreement on transfer of responsibility for refugees concluded in the framework of the Council of Europe, where applicable. .
d) see tagab mittetagasisaatmise põhimõtte järgimise olukorras, kus rahvusvahelise kaitse saaja, kes on juba omandanud pikaajalise elaniku staatuse ühes liikmesriigis, saab pärast viieaastast teises liikmesriigis elamist ka seal pikaajalise elaniku staatuse.
d) It ensures the respect of the principle of ‘non-refoulement’, in cases where a beneficiary of international protection, who has already obtained long-term resident status in a Member State, is also granted long-term residence status in another Member State after having resided there for 5 years.
Eeltoodu põhjal raportöör:
In the light of the above, your rapporteur:
a) toetab komisjoni algatust täita lünk, mis on tekkinud pagulaste ja rahvusvahelise kaitse saajate väljajätmisest direktiivi 2004/83/EÜ reguleerimisalast;
a) Supports the European Commission’s initiative to close the gap, resulting from the exclusion of refugees and beneficiaries of international protection from the scope of Directive 2003/109/EC.
b) on arvamusel, et direktiivi 2004/83/EÜ reguleerimisala laiendamine nii pagulastele kui ka täiendava kaitse saajatele on tähtis rahvusvahelist kaitset saavate inimeste võrdset kohtlemist silmas pidades; rõhutab, et täiendavat kaitset saavate isikute välja jätmine ettepaneku reguleerimisalast toob kaasa palju keerukama õigusliku raamistiku, mis vähendab märkimisväärselt kavandatava direktiivi eeldatavat kasu;
b) Considers that the extension of the scope of Directive 2003/109/EC to both refugees and beneficiaries of subsidiary protection is important with regard to the respect of the equal treatment of people benefiting from international protection; underlines that excluding persons benefiting from subsidiary protection from the scope of the proposal will result in a more complicated legal framework that will markedly reduce the benefits expected from the proposed Directive.
c) toetab seda, et pikaajalise elaniku staatuse saamiseks vajaliku viieaastase elamisaja arvutamisel arvestataks ka ajavahemikku rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise kuupäeva ja elamisloa saamise kuupäeva vahel.
c) Supports the inclusion of the period between the date on which the application for international protection is lodged and the date on which the residence permit is granted in the calculation of the five year residence duration necessary for applying for long-term resident status.
(10 a) Käesoleva direktiivi kohaselt ei tohiks pikaajalise elaniku staatuse andmine kaasa tuua direktiivist 2004/83/EÜ tulenevate pagulase või rahvusvahelise kaitse subjekti õiguste tühistamist või annulleerimist.
(10a) Under the terms of this Directive the granting of long-term residence status should not imply the revocation or withdrawal of the rights of refugees or subjects of international protection acquired under Directive 2004/83/EC;
Valge raamat spordi kohta
on the White Paper on Sport
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS......................................................27
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............27
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS.........................................................32
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............32
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS.................................................38
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 38
regionaalarengukomisjonI ARVAMUS..................................................................41
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................41
õiguskomisjonI ARVAMUS............................................................................................45
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................45
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonI ARVAMUS...........49
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 49
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS.........52
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...52
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................55
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................56
– võttes arvesse Lissaboni lepingu artikleid 6 ja 149, milles käsitletakse ELi panust Euroopa spordiküsimuste edendamise valdkonnas, võttes samas arvesse spordi erilist olemust, selle vabatahtlikul tegevusel põhinevaid struktuure ning selle sotsiaalset ja hariduslikku ülesannet;
– having regard to Article 6 and 149 of the Lisbon Treaty concerning the EU contribution to the promotion of European sporting issues, while taking into account the specific nature of sport, its structures based on voluntary activity and its social and educational function,
– võttes arvesse valget raamatut spordi kohta ( KOM(2007)0391 );
– having regard to the White Paper on Sport ( COM(2007)0391 ),
– võttes arvesse 1999. aasta detsembri Helsingi aruannet ja 2000. aasta detsembri Nice’i deklaratsiooni, mis käsitleb spordi erilisi omadusi ja selle sotsiaalset funktsiooni Euroopas;
– having regard to the Helsinki report of December 1999 and the Nice Declaration of December 2000 on the specific characteristics of sport and its social function in Europe,
– võttes arvesse eesistujariigi Ühendkuningriigi algatust Euroopa jalgpalli kohta, mille tulemusena avaldati 2006. aastal sõltumatu uuring Euroopa spordi kohta;
– having regard to the UK Presidency's initiative in respect of European football which led to the drawing up of the 'Independent European Sport Review 2006',
– võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu ja Esimese Astme Kohtu spordiga seotud kohtuasjades välja kujunenud kohtupraktikat ning komisjoni otsuseid;
– having regard to the case law developed by the European Court of Justice, the Court of the First Instance and Commission decisions on issues relating to sport,
– võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust)
– having regard to Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin
– võttes arvesse oma 13. juuni 1997. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu rolli kohta spordi valdkonnas
– having regard to its resolutions of 13 June 1997 on the role of the European Union in the field of sport
– võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni profijalgpalli tuleviku kohta Euroopas
– having regard to its resolution of 29 March 2007 on the future of professional football in Europe
– võttes arvesse oma 13. novembri 2007. aasta resolutsiooni spordi rolli kohta hariduses
– having regard to its resolution of 13 November 2007 on the role of sport in education
– võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni rassismivastase võitluse kohta jalgpallis
– having regard to its resolution of 14 March 2006 on tackling racism in football
ELT C 291E, 30.11.2006, lk 143. ;
OJ C 291E, 30.11.2006, p.143. ,
– võttes arvesse 2003. aasta ülemaailmset dopinguvastast koodeksit ja selle läbivaatamist 2007. aastal;
– having regard to the World Anti-Doping Code of 2003 and its revision in 2007,
– võttes arvesse Euroopa esimese spordi juhtimise alase konverentsi „Mängureeglid” raportit ja järeldusi (Brüssel, 26.–27. veebruar 2001);
– having regard to the report and the conclusions of Europe’s first conference on the Governance of Sport 'The rules of the Game' (Brussels, 26‑27 February 2001),
– arvestades komisjoni ja FIFA vahel 2006. aastal allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit jalgpalli muutmise kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide arengujõuks;
– having regard to the Memorandum of Understanding signed by the Commission and FIFA in 2006 to make football a force for development in the African, Caribbean and Pacific countries,
– arvestades kogemusi, mis on saadud Euroopa aasta 2004 „Haridus spordi kaudu” jooksul, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust „Põhipädevused elukestvas õppes”;
- – having regard to the experience gained from the European Year of Education through Sport (2004) and the recommendation of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 on key competences for life-long learning,
– võttes arvesse spordi rolli integratsiooni edendamisel ja spordi võimalikku panust sotsiaalse ühtekuuluvuse ning piirkonnasisese ühtekuuluvuse saavutamisse;
– having regard to the role of sport in promoting integration and its potential contribution to social cohesion and the internal cohesion of the regions,
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A6-0149/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Regional Development, the Committee on Legal Affairs, the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0149/2008 ),
A. arvestades, et Euroopa sport on Euroopa identiteedi, Euroopa kultuuri ja kodakondsuse lahutamatu osa, ning arvestades, et Euroopa sport põhineb miljonite sportlaste, vabatahtlike ja toetajate pühendumisel ja entusiasmil, kes tegutsevad arvukates spordiklubides ja -liitudes, laialdasel liikumisel, mis on loonud palju silmapaistvaid nais- ja meessportlasi ja võistkondi ning mis on muutnud spordi kõrgelt hinnatud valdkonnaks meie ühiskonnas, kus spordiüritused on äärmiselt populaarsed;
A. whereas European sport is an inalienable part of European identity, European culture and citizenship, and whereas European sport is based upon the commitment and the enthusiasm of millions of athletes, volunteers and supporters who are active in a large number of sports clubs and federations, a broad movement that has created many outstanding sportswomen, sportsmen and sports teams and that has made sport a highly valued aspect of our society, in which sporting events are extremely popular,
B. arvestades, et sport mängib Euroopa ühiskonnas väga olulist rolli, seisavad osade võistlusspordialade ees paraku uued ohud ja väljakutsed, näiteks kaubanduslik surve, noorte mängijate ja sportlaste ekspluateerimine, doping, rassism, vägivald, kokkuleppimine matši tulemustes, korruptsioon, kihlveopettused ja rahapesu;
B. whereas sport plays a very important role in European society, parts of competition sport, however, are confronted with new threats and challenges, such as commercial pressure, the exploitation of young players and sportsmen and sportswomen, doping, racism, violence, match fixing, corruption, betting fraud and money laundering,