natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I lisa – A osa – punkt e b (uus)
Annex I – Part A – point e b (new)
e b) Nõuanded
(e b ) Best advice
Liikmesriigid tagavad, et riikide reguleerivad asutused nõuavad kõigilt elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatelt ettevõtjatelt, et nad soovitaksid tarbijatele kord aastas tarbija eelneva aasta tarbimise viiside põhjal oma parimat kättesaadavat tariifide paketti.
Member States shall ensure that national regulatory authorities require all undertakings providing electronic communication services to recommend their best available tariff package to consumers once a year on the basis of the consumer’s consumption pattern for the previous year.
I lisa – B osa – punkt b a (uus)
Annex I – Part B – point b a (new)
b a) Teenused varguse korral
(ba) Services in the event of theft
Liikmesriigid tagavad, et luuakse kõiki mobiiltelefoniteenuse osutajaid hõlmav ühine tasuta telefoninumber lõppseadme vargusest teatamiseks ja abonendiga seotud teenuste koheseks peatamiseks.
Member States shall ensure that a freephone number common to all mobile telephony service providers is set up for reporting the theft of a terminal and immediately suspending the services associated with the subscription.
Samuti peab teenus olema kättesaadav puudega kasutajatele.
It must also be possible for disabled users to access this service.
Kasutajaid tuleb kõnealuse numbri, mis peab kergesti meeldejääv olema, olemasolust korrapäraselt teavitada.
Users must be regularly informed of the existence of this number, which must be easy to remember.
Juurdepääsupunktid ja vargusest teatamise menetlused erinevad operaatorite vahel.
The access points and procedures for reporting theft vary from operator to operator.
See tähendab, et vargusest teatamine võtab kauem, mis muudab vargale selle kasutaja kahjuks, kelle telefon on varastatud, abonemendi kasutamise lihtsamaks.
This means it takes longer to report a theft, making it easier for the thief to use the subscription, to the detriment of the user whose phone has been stolen.
Ühine ja kergesti kättesaadav number lahendaks selle probleemi.
A single, easy-to-access number would resolve this problem.
Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt
Proposal for a directive– amending act
I lisa – B osa – punkt b b (uus)
Annex I – Part B – point b b (new)
b b) Kaitsev tarkvara
(bb) Protection software
Liikmesriigid tagavad, et riikide reguleerivad asutused saavad operaatoritelt nõuda oma abonentidele tasuta usaldusväärse ja kergesti kasutatava kaitsva ja/või filtreeriva tarkvara kättesaadavaks tegemist, et kontrollida laste või kergesti mõjutatavate inimeste juurdepääsu ebaseaduslikule või ohtlikule sisule.
Member States shall ensure that national regulatory authorities are able to require operators to make available free of charge to their subscribers reliable and easy-to-use protection and/or filtering software to control access by children or vulnerable people to unlawful or dangerous content.
Filtreerivat tarkvara on kerge kasutada kergesti mõjutatavate inimeste juurdepääsu takistamiseks ebasobivale sisule.
Filtering software can easily be used to prevent vulnerable people from accessing inappropriate content.
Operaatorid peaksid seega kõnealuse tarkvara kasutajatele kättesaadavaks tegema, nagu seda tehakse paljudes riikides.
Operators should therefore make such software available to users, as happens in many countries.
II lisa – sissejuhatav osa
Annex II – introductory part
Riigi reguleeriv asutus peab tagama, et käesolevas lisas sätestatud teave avaldatakse artikli 21 kohaselt.
The national regulatory authority has a responsibility to ensure that the information in this Annex is published, in accordance with Article 21.
Riigi reguleeriv asutus peab otsustama, millise teabe peavad avaldama üldkasutatavaid sidevõrke ja/või üldkasutatavaid telefoniteenuseid pakkuvad ettevõtjad ja millise teabe riigi reguleeriv asutus ise, et tarbijad saaksid teha teadlikke otsuseid.
It is for the national regulatory authority to decide which information is to be published by the undertakings providing public communications networks and/or publicly available telephone services and which information is to be published by the national regulatory authority itself, so as to ensure that consumers are able to make informed choices.
Kui teabe avaldavad üldkasutatavaid sidevõrke ja/või üldkasutatavaid telefoniteenuseid pakkuvad ettevõtjad, võib riigi reguleeriv asutus määrata teabe avaldamise viisi, et tarbijad oleksid täielikult informeeritud.
Where information is published by the undertakings providing public communications networks and/or publicly available telephone services, the national regulatory authority may specify the manner in which the information is published, in order to ensure that consumers are fully informed.
Välja jäetud tekst on lisatud artikli 21 lõikesse 2.
The deleted text is covered by Article 21(2)
II lisa – punkt 2.2
Annex II – point 2.2
Standardtariifid koos märkega, mida iga tariif sisaldab (nt juurdepääsutasu, kõiki kasutustasusid, hooldustasu) , ning rakendatavate standardallahindluste üksikasjad, sihtotstarbelised tariifiskeemid ja eritariifid.
Standard tariffs with an indication of what is included in each tariff element (e.g. charges for access, all types of usage charges, maintenance charges) , and including details of standard discounts applied and special and targeted tariff schemes.
Standardtariifid , kus on näidatud osutatud teenused ja iga tariifi sisu ((nt juurdepääsutasu, kõiki kasutustasusid, hooldustasu) .
Standard tariffs , indicating the services provided and the content of each tariff element (e.g. charges for access, all types of usage charges, maintenance charges) .
Rakendatavate standardallahindluste üksikasjad, sihtotstarbelised tariifiskeemid ja eritariifid ning kõik lisatasud ja lõppseadmete maksumus.
Details of standard discounts applied , special and targeted tariff schemes and any additional charges , as well as costs with respect to terminal equipment , shall also be included .
Täpsustus ja lõppseadmete maksumuse lisamine.
Clarification, and to include costs related to terminal equipment
III lisa – tabel – veerud 2 ja 3
Annex III – table – columns 2 and 3
Europea para dar respuesta a la Directiva de Telefonía Vocal ONP/98/10/CE en relación con las obligaciones de servicio universal y, por tanto, se limita a la prestación del servicio telefónico fijo ofrecido por el mismo operador que provee el acceso directo al usuario.
La guía EG 201 769-1 fue elaborada por el ETSI en respuesta al mandato de la Comisión Europea para dar respuesta a la Directiva de Telefonía Vocal ONP/98/10/CE en relación con las obligaciones de servicio universal y, por tanto, se limita a la prestación del servicio telefónico fijo ofrecido por el mismo operador que provee el acceso directo al usuario.
VI lisa – punkt 1
Annex VI – point 1
Ühtne skrambleerimisalgoritm ja tasuta ülekannete vastuvõtmine
Common scrambling algorithm and free-to-air reception
Kõigi ühenduses müüdavate või renditavate või muul viisil kättesaadavate tarbijatele mõeldud digitaaltelevisiooni vastuvõtuseadmetega, mis suudavad deskrambleerida tavapäraseid digitaaltelevisioonisignaale (nt ülekandmine maapealse, kaabel- või satelliitedastuse kaudu, mis on peamiselt mõeldud määratletud vastuvõtmiseks, nagu DVB-T, DVBC või DVB-S) , peab saama:
All consumer equipment intended for the reception of conventional digital television signals (i.e. broadcasting via terrestrial, cable or satellite transmission which is primarily intended for fixed reception, such as DVB-T, DVB-C or DVB-S) , for sale or rent or otherwise made available in the Community, capable of descrambling digital television signals, is to possess the capability to:
– selliseid signaale deskrambleerida tunnustatud Euroopa standardiorganisatsiooni (praegu ETSI) hallatava Euroopa ühtse skrambleerimisalgoritmiga,
– allow the descrambling of such signals according to a common European scrambling algorithm as administered by a recognised European standards organisation, currently ETSI;
– kuvada kodeerimata edastatud signaale tingimusel, et renditud seadmete puhul täidab rendilevõtja asjaomast rendilepingut.
– display signals that have been transmitted in the clear provided that, in the event that such equipment is rented, the rentee is in compliance with the relevant rental agreement.
Lisa selgitamise huvides eesmärgiga tagada, et tehnilised spetsifikatsioonid ei ole takistuseks uutele teenustele nagu IPTV või mobiilne TV.
To clarify the Annex with a view to ensuring that the technical specifications do not act as an obstacle to new services such as IPTV or mobile TV.
Direktiivi kontekst
The Directive in Context
Komisjoni ettepanek muuta 2002. aasta elektroonilist sidet käsitlevate õigusaktide paketi tarbijakaitsega seotud aspekte on üks kolmest õigusloomealase reformi ettepanekust muuta praegu kehtivat õigusraamistikku, mis jõustus 2002. aastal.
The Commission proposal for Amendments to Consumer Rights aspects of the 2002 Electronic Communications Legislative package is one of three legislative reform proposals to amend the current regulatory framework which entered into force in 2002.
Suurem osa reformidest puudutab universaalteenuse ja kasutajate õiguste direktiivi, väiksem osa muudatusi tehakse eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis ja üks vähemoluline muudatus tarbijakaitsealase koostöö määruses.
The bulk of the reforms affect the Universal Services and Users’ Rights Directive, with a smaller number of changes to the E-Privacy Directive, and one minor change to the Consumer Protection Co-operation Regulation.
Kaks ülejäänud reformimisettepanekut puudutavad kolme teise elektroonilist sidet käsitleva direktiivi (loadirektiiv, juurdepääsudirektiiv ja raamdirektiiv)
There are two additional related reform proposals which cover changes to the other three Electronic Communication Directives (Authorisation, Access and Framework)
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (KOM(2007) 697 lõplik). muutmist ja ettepanekut luua Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet (edaspidi „amet”)
Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directives 2002/21/EC on a common regulatory framework for electronic communications networks and services, 2002/19/EC on access to, and interconnection of, electronic communications networks and services, and 2002/20/EC on the authorisation of electronic communications networks and services (COM(2007) 697 final) and the proposed creation of a European Electronic Communications Market Authority (Authority)
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet (KOM(2007) 699 lõplik). .
Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council establishing the European Electronic Communications Market Authority (COM(2007) 699 final) .
Raportöör tegi seetõttu tihedat koostööd nimetatud reformiettepanekute raportööridega, et tagada reguleeriva lähenemisviisi järjepidevus.
Your Rapporteur has therefore collaborated closely with the Rapporteurs of these reform proposals, to ensure a consistent regulatory approach.
Oma 2001. aasta raportis (mille eest raportöör samuti vastutav oli) parandasid õiguskomisjon ja siseturukomisjon universaalteenuse ja kasutajate õiguste direktiivi esialgset ettepanekut ja kiitsid selle heaks, lisades mitmeid sätteid tarbijate kaitse tugevdamiseks ja puuetega kasutajate sideteenustele juurdepääsu parandamiseks.
In its 2001 Report (for which your Rapporteur was also responsible), the Legal Affairs and Internal Market Committee amended and approved the original proposal for a Universal Services and Users’ Rights Directive, adding a number of additional provisions to enhance consumer protection and access to communications services for disabled users.
Raportöör avaldab seetõttu heameelt käesolevas reformimisettepanekus tehtud tugevdavate paranduste üle, mis rõhutavad veelgi komisjoni poolt juba varem võetud suunda.
The Rapporteur therefore welcomes the further enhancements made in this reform proposal which reinforce the line that the Committee previously followed.
Käesolev ettepanek muuta universaalteenuse ja kasutajate õiguste direktiivi ei muuda universaalteenuse praegust ulatust ega mõistet Euroopa Liidus, see on 2008. aastal eraldi konsultatsiooni teemaks.
This proposal to amend the Universal Services and Users’ Rights Directive does not alter the current scope or concept of universal service in the European Union, which will be subject to a separate consultation in 2008.
Raportöör ei ole seetõttu kõnealustes valdkondades muudatuste ettepanekuid teinud.
Your Rapporteur has, therefore, not proposed any changes in these areas.
Käesoleva ettepaneku kaks eesmärki, millest lähtudes ettepanekut tuleks kaaluda, on järgmised:
The two objectives of the current proposal, against which it should be considered, are as follows:
1) suurendada ja täiustada kasutajate õigusi elektroonilise side sektoris, andes tarbijatele muu hulgas rohkem teavet hindade ja teenuste osutamise tingimuste kohta, ning tagada puuetega kasutajatele juurdepääs elektroonilisele sidele, sealhulgas hädaabiteenustele, ning tagada nende kasutamisvõimalused;
1) Strengthening and improving consumer protection and user rights in the electronic communication sector, through – among other aspects – providing consumers with more information about prices and supply conditions, and facilitating access to and use of e-communications, including services for disabled users.
2) suurendada üksikisikute eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitset elektroonilise side sektoris eelkõige turvalisuse suurendamist käsitlevate sätete ning paremate jõustamismehhanismide abil.
2) Enhancing the protection of individuals’ privacy and personal data in the electronic communication sector, in particular through a new data breach notification requirement and improved enforcement mechanisms.
Nimetatud aspektides tegi raportöör tihedat koostööd parlamendi kodukorra artikli 47 alusel kaasatud komisjoni staatuses oleva kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoniga, kuna see komisjon vastutab andmekaitset käsitlevate õigusloomealaste ettepanekute eest.
In these aspects, your Rapporteur has worked closely with the Civil Liberties, Justice and Home Affairs Committee, which has the status of associated Committee under Rule 47 of Parliament's Rules of Procedure, as it is directly responsible for data protection legislative proposals.
Raportöör ei ole seetõttu käesolevas etapis teinud oma raportis kõnealusteid küsimusi puudutavaid muudatusettepanekuid.
Your Rapporteur has therefore not, at this stage, proposed amendments on these issues in his draft Report.
Raportööri peamine lähenemisviis
The main approach taken by your Rapporteur
Raportöör on teinud sätete lihtsustamiseks, täpsustamiseks ja tugevdamiseks mitmeid muudatusettepanekuid järgmistes ettepanekute valdkondades.
Your Rapporteur has proposed a number of amendments to the following areas of the proposals, with the broad aim of simplifying, clarifying and strengthening the provisions.
- täpsustanud lepingu sõlmimisele eelneva teavitamisega seotud nõudeid;
- Clarified the pre contractual information requirements
- laiendanud teavitamist ja läbipaistvust käsitlevaid sätteid;
- Broadened the information and transparency provisions
- lisanud uusi sätteid teabe kohta, mis tarbijatele tuleb esitada seoses nende õiguslike kohustustega teenuse kasutamisel (eelkõige autoriõiguse järgimisega seoses) ja kaitseabinõude kasutamisega;
- Added new provisions for consumers to be given information on their legal obligations in using a service (especially respect of copyright) and the adoption of security safeguards
- tugevdanud puuetega kasutajatele teenuste osutamise kohustust;
- Reinforced the service provisions for disabled users
- teinud üksikasjalikke muudatusettepanekuid seoses hädaabinumbri 112 kättesaadavuse ja helistaja asukoha määramisega;
- Made detailed amendments related to “112” emergency number availability and caller location
- täpsustanud ja lihtsustanud teenuste kvaliteediga seotud nõudeid;
- Clarified and simplified the quality of service requirements
- määratlenud selgemalt riikide reguleerivate asutuste vastutusala igapäevasel tarbijate õiguste jõustamisel turul, jättes välja mõned ettepanekud komisjoni vastutuse kohta kõnealustes valdkondades;
- More clearly defined the responsibility of National Regulators for day to day market enforcement of consumer rights, removing some of the proposed Commission responsibilities in these areas.
- jätnud välja numeratsioonivälja 3883 toetavad sätted, sest kõnealuse numeratsioonivälja järele on tarbijate nõudlus väga väike, arvestades Voice over Network (VoN) (hääle edastus andmesidevõrgu kaudu) teenuste arengut.
- Removed provisions for support of the “3883” numbering space, for which very limited consumer demand is now foreseen with the evolution of nomadic “Voice over Network” services.
Raportöör soovitab käesolevaid ettepanekuid komisjonile ja jääb avatuks edasiste ettepanekute suhtes, mis kõnealuseid kasulikke reforme tugevdada võiksid.
Your Rapporteur commends these proposals to the Committee, and is open to receive further suggestions to enhance these useful reforms.
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitsealase koostöö kohta
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2002/22/EC on universal service and users´ rights relating to electronic communications networks, Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector and Regulation (EC) No 2006/2004 on consumer protection cooperation
Nn telekommunikatsiooni pakett on väga vajalik, et ajakohastada enamasti juba olemasolevaid õigusakte.
The so-called telecoms package is a much needed update of mostly existing legislation.
Eelkõige seoses elektroonilise eraelu puutumatust käsitleva paketi osaga kerkib mitu küsimust.
In particular for the e-Privacy part of the package this presents us with a number of dilemmas.
Ettepanekute reguleerimisala ei ole piisavalt selgelt määratletud.
The scope of the proposals is not sufficiently well defined.
Komisjon teeb ühelt poolt ettepaneku laialdaseks reguleerimisalaks, mis hõlmaks elektroonilist telekommunikatsiooni tervikuna, kuid ettepaneku teistes osades käsitletakse vaid tavapärast telefonivõrguteenust.
The Commission suggests on the one hand a wide scope, covering e-telecommunications in general, but other parts of the proposal seem to relate to basic, traditional telephony.
See ei ole eriti mõistetav, kuna telekommunikatsiooniteenuseid ja -tooteid on lai valik ning need võivad üksteist asendada või täiendada ja need esinevad üha sagedamini liidetud ja integreeritud kujul.
That does not make much sense, as there is a wide range of telecommunications services and products, which replace or complement each other, and which are increasingly connected and integrated.
Lisaks telefonikõnedele on olemas ka muid kõnesidesüsteeme, näiteks VoIP ja mobiilne VoIP ning üha enam kasutatakse neid üheaegselt samas seadmes.
In addition to telephone calls there is other voice communication such as VOIP and mobile VOIP, and increasingly the two are used simultaneously from the same device.
Mobiiltelefonid on ühtlasi makseseadmed ja navigatsioonisüsteemid, mis peavad sidet kohapealsete infovõrkudega.
Mobile phones also serve as payment devices or navigation systems, communicating with information networks about the area.
Tuleviku kontorisüsteemid võivad olla võrgupõhised, külmikutes paiknevad raadiosagedusel põhinevad identifitseerimisseadmed (RFID) suhelda poodidega ning mobiiltelefonid vastu võtta tele- ja raadiosaateid ja uudiseid.
Office systems may be web based in the future, whereas the RFID in our fridge communicates with the supermarket and our mobile phones capture broadcasts or news services.
Andmeid ei hoita enam ühesainsas geograafilises asukohas ning neile pääseb juurde ka mujalt.
Furthermore, data are no longer stored or accessed in a single geographical location.
Teenuste osutajate peakontorid asuvad maailmas eri paikades, võrgupõhistele süsteemidele pääseb juurde peaaegu kõikjalt, side kulgeb erinevate mandrite vahel.
Providers have their headquarters all over the world, web based systems can be accessed from almost anywhere, communications are routed via different continents.
Konkreetsele geograafilisele asukohale kohaldatavatest eeskirjadest ilmselgelt enam ei piisa ning need on takistuseks erinevates õiguslikes režiimides toimivatele äriühingutele.
It is clear that rules applying to a specific geographical area are no longer sufficient, and that they are an obstacle for businesses operating under different legal regimes.
Vajadus ülemaailmsete eeskirjade järele muutub üha kiireloomulisemaks.
The need for global rules is becoming more and more urgent.
Isikuandmed ei ole enam majandustegevuse kõrvalprodukt, vaid selle kese.
Personal data are no longer a by product of economic activity, but at the very heart of it.
Andmed tähendavad suurt äri.
Data are big business.
Seetõttu näib olevat asjakohane käsitleda küsimust Atlandi-ülese majandusnõukogu raames.
Therefore it seems appropriate to address this issue in the context of the Transatlantic Economic Council.
Kolmandaks, üha kiiremini kasvava trendina nõuavad valitsused juurdepääsu isikuandmetele, mis on teenuste osutajate või muude (valitsusväliste) osapoolte valduses.
Thirdly, there is a rapidly growing trend of governments requiring access to personal data held by service providers or by other (non governmental) parties.
Mis tahes andmekogumile kohaldatavad andmekaitserežiimid varieeruvad aga vastavalt sellele, milline osapool andmeid kogub või kasutab ja mis otstarbel.
However, the regimes for data protection that apply to any single set of data vary according to what party collects or uses the data and for what purpose.
Kasutaja seisukohast on selline jaotus esimese ja kolmanda samba ning Euroopa Komisjoni erinevate peadirektoraatide vahel arusaamatu, ettevõtetes tekitab see õiguskindluse puudumist ja võib nende kasutajate usaldust väärata.
From the perspective of the user this division between first and third pillar, and between different European Commission DGs is incomprehensible, and for business this creates legal uncertainty and it may undermine the confidence of their users.
Seega on kodanikule raske selgeks teha, miks peaks telekommunikatsiooniteenuste osutaja alluma rikkumisest teatamise eeskirjadele, ent kui valitsus kasutab sama teenuste osutaja valduses olevaid andmeid (nagu näiteks telekommunikatsiooni andmete puhul, mida hõlmab andmete säilitamist käsitlev direktiiv), siis valitsusele neid eeskirju ei kohaldata.
Thus it is hard to explain to citizens why a telecoms provider would be subject to rules on breach notification, but if a government uses the very same data held by that provider (as is the case for example with telecoms data under the Data Retention Directive), those rules do not apply.
Arvestades igasuguste võrkude ja teenuste üha suuremat põimumist, on sama raske seletada, miks ei pea lisaks telekommunikatsiooni valdkonnale täitma rikkumisest teatamise eeskirju ka teised sektorid, näiteks pangad ja krediitkaardifirmad.
Given the increasingly intertwined nature of all kinds of networks and services, it is equally hard to explain why other sectors than telecoms would not be subject to the same rules for breach notification, such as banks or credit card companies.