natgillin/translations-raw huggingface dataset:
b) OECD peaks jätkama oma teostatavusuuringut riikide kaupa liigendatud aruandluse kohta ning esitama 2011. aastal vastavasisulise aruande nii G20 kui ka ÜRO-le;
(b) the OECD should continue its feasibility study of country-by-country reporting, and report back to both the G20 and the UN during 2011;
c) Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu peaks vastu võtma uue standardi, mis hõlmab riikide kaupa liigendatud aruandlust;
(c) the International Accounting Standards Board should adopt a new standard that includes country-by-country reporting;
d) kodanikuühiskond ja meedia peaks tulevikus kasutama riikide kaupa liigendatud aruandluse raames avalikustatud teavet, et nõuda valitsustelt ja rahvusvahelistelt ettevõtetelt aruandluskohustusest kinnipidamist;
(d) civil society and the media should in future make use of the information disclosed under country-by-country reporting to hold governments and multinational companies to account;
52. võtab teadmiseks International Tax Compact'i (ITC) üksikasjaliku uurimuse tulemused, mille kohaselt abi andjate tegevust maksunduse ja arengu valdkonnas on vaja paremini kooskõlastada; ergutab komisjoni tegema sellekohaseid algatusi ning suurendama toetust mitmepoolsetele ja piirkondlikele algatustele, nagu näiteks Aafrika maksuhaldusfoorum ja Ameerika maksuametite keskus;
Takes note of the finding of the ITC ‘Mapping Survey’ that further donor coordination in the area of taxation and development is needed; encourages the Commission to take initiatives along these lines and to step up its support for multilateral and regional initiatives, such as the African Tax Administration Forum and the Inter-American Centre of Tax Administrations;
Maksuparadiiside vastase võitluse parem rahvusvaheline koordineerimine
Improving the international architecture to combat tax havens
55. rõhutab, et arenguriikidest läheb igal aastal kaduma 800 miljardit eurot maksuparadiisidesse ja ebaseaduslike rahavoogudena; märgib, et finantsprotsesside suurem läbipaistvus võib olla oluline samm vaesuse leevendamise ja olulise jõukuse tekke suunas;
Highlights that as much as EUR 800 billion is lost each year from developing countries to tax havens and illicit financial flows; notes that greater transparency in the financial process could be a decisive step towards poverty alleviation and significant wealth creation;
60. väljendab muret selle pärast, et maksulepingute mõju maksutulude jaotumisele on negatiivne; märgib, et maksustamise õiguse võimaldamine mitte lähteriigi, vaid asukoha põhimõtet järgides tuleb kasuks maksuparadiisidele kui soodsatele asukohtadele; on seisukohal, et maksulepingud tuleks üle vaadata õiglust silmas pidades, mis võimaldab anda maksustamise esmaõiguse päritoluriigile, kus toimub tegelik tegevus;
Expresses its concern about the unfortunate effect of tax treaties on the distribution of tax revenues; notes that the method of assigning the right to tax based on the domicile principle rather than the source country helps to make tax havens a more favourable location; deems that tax treaties should be reviewed for fairness, which implies the possibility of granting the primary right to tax in the source country where real activities are pursued;
65. rõhutab, et arenguriikide maksuametid peavad tegema koostööd, kui nad ei kuulu asjaomase riigi rahandusministeeriumi alla, eelkõige maksunduse ja eelarvepoliitika valdkonnas ning viisil, mis ei õhuta konkurentsi ega kadedust, vaid edendab häid suhteid ja head maksuhaldustava;
Stresses that tax administrations in developing countries need to cooperate if they are not part of the respective Ministries of Finance, especially over tax and budgetary policy, in ways that do not stimulate rivalry and jealousy but foster good relationships and good governance in tax matters;
a) autonoomsel maksuametil on kindel eelarve, mida valitsus ei saa muuta;
(a) that an ARA has a guaranteed budget that cannot be changed by the government;
b) autonoomse maksuameti staatus ja volitused on seadustega sätestatud ning neid saab kaitsta politsei ja kohtu kaudu;
(b) that its status, responsibilities and powers are enshrined in law and can be protected by the police and the courts;
c) asutatava järelevalvenõukogu liikmed nimetab ametisse avalikest teenistujatest (ministeeriumide, ettevõtete ja juristide ühingute esindajad) koosnev nõukogu;
(c) that appointments to the supervisory board (to be established) are made by a variety of public agents (different ministries, business and lawyers’ associations);
d) järelevalvenõukogu liikmete ametiaeg on pikaajaline ja kindla kestusega;
(d) that appointments to the supervisory board are for a long term and of fixed duration;
e) juhatus ja töötajad on vastutavad üksnes järelevalvenõukogu ees;
(e) and that managerial and operational staff are answerable only to the supervisory board;
2009. aasta aprillis avaldas Euroopa Komisjon teatise heade maksuhaldustavade kohta, soovides alustada debatti konkreetsete sammude üle, millega edendada maksunduses hea valitsemise põhimõtteid – läbipaistvust, teabevahetust ja õiglast maksukonkurentsi.
In April 2009, the European Commission issued a Communication on ‘Good Governance in Tax Matters’, with the intention to launch a debate about concrete actions that could be taken to better promote the principles of good governance in the tax area (transparency, exchange of information and fair tax competition).
2010. aasta veebruaris võttis Euroopa Parlament vastu samateemalise resolutsiooni.
Moreover, in February 2010, the European Parliament approved a resolution on the same topic.
Kommentaare komisjoni dokumendi kohta
Comments on the Commission document
Positiivsed aspektid
Positive aspects:
Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine ja maksuhaldus
The achievement of MDGs and tax governance
Komisjon tunnistab selge sõnaga aastatuhande arengueesmärkide ja maksuhalduse seotust.
The Commission clearly recognizes the link between the achievement of MDGs & tax governance.
Maksundus on oluline, et panna alus vastutusvõimelisele ja paindlikule demokraatlikule süsteemile.
Taxation is essential to provide the basis for an accountable and responsive democratic system.
Omavastutuse põhimõte arengustrateegiate puhul
Principle of ownership of development strategies
EL järgib arengustrateegiates omavastutuse põhimõtet ning peab õigeks seda, et arenguriigid ise kannaksid esmavastutust oma maksusüsteemide eest, sõltuvalt oma majanduslikest ja poliitilistest oludest ning omaenda otsustest.
The EU is committed to the principle of ownership of development strategies, and acknowledges the prime responsibility of developing countries themselves to improve their revenue systems, according to their own economic and political circumstances and choices.
Arenguriikide abistamine maksusüsteemide kujundamisel
Engagement for the support of developing countries tax systems
Komisjoni seab eesmärgiks kasutada ELi vahendeid paremini ära arenguriikide maksusüsteemide väljakujundamiseks ja heade maksuhaldustavade rakendamiseks – pöörama rohkem tähelepanu heade maksuhaldustavade rakendamisele riigi ja piirkondlike strateegiadokumentide kavandamisel, ellurakendamisel ja tulemuste kontrollimisel.
The Commission aims to engage the EU instruments in providing enhanced support in designing developing countries' tax systems and implementing the principles of good governance in the tax area, i.e. by paying more attention to effectively integrating the principles of good governance in tax matters into the programming, implementation and monitoring of country and regional strategy papers.
Riigiti erinev finantsaruandluse standard
Country-by-country financial reporting standard
Komisjon toetab hargmaiste ettevõtete puhul riigiti erineva finantsaruandluse standardi rakendamist, hinnates seda kui vahendit, millega on võimalik avastada rahvusvahelisi maksudest kõrvalehoidmise ja nende vältimise juhtumeid.
The Commission supports country-by-country financial reporting standard for multinationals as a tool to detect international tax avoidance and evasion practice.
Oluline on ka rõhutada, et ettevõtte sotsiaalset vastutust käsitlevas teatises kaalutakse võimalusi sellise süsteemi väljaarendamiseks, millega tehakse kohustuslikuks juhtimisteabe avalikustamine aastaaruannetes.
It is also important to underline the fact that a Communication on Corporate Social Responsibility will consider how to develop a system for mandatory disclosure of governance information in the annual accounting;
Rahvusvaheline maksundusalane dialoog ja koostöö
International dialogue and cooperation in tax matter
Komisjon püüab tõhustada rahvusvahelist maksundusalast dialoogi ja koostööd ning pöörab sealjuures erilist tähelepanu arenguriikide osaluse suurendamisele asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel.
The Commission aims to step up the process of international dialogue and cooperation in tax matters, notably by enhancing the participation of developing countries in relevant international fora .
Maksualase teabevahetuse lepingud
Tax Information Exchange Agreements (TIEA)
Komisjon rõhutab vajadust sõlmida ja rakendada maksualase teabevahetuse lepinguid, kasutades muu hulgas mitmepoolset mehhanismi ning võttes arvesse ELi hoiuste maksustamise direktiivis sätestatud mudelit, mis põhineb automaatsel teabevahetusel.
The Commission insists on the need to conclude and implement Tax Information Exchange Agreements (TIEA), including through multilateral mechanism, by referring to the model of the EU Savings Taxation Directive, based on the automatic exchange of information.
Negatiivsed aspektid
Negative aspects :
Dokumendis ei käsitleta kaubanduse liberaliseerimise negatiivset mõju madala sissetulekuga riikidele.
This document does not address the negative impact on low-income countries of trade liberalisation in terms of customs revenue.
See väljendub tollitulude vähenemises: Kinnitades taas vajadust hakata ühtsete tollitariifide asemel rakendama teisi maksustamise liike, pooldab komisjon piirkondliku koostöö tugevdamist kaubanduse liberaliseerimise jätkamise kaudu.
While reasserting the need to shift the resource base from external common tariffs towards other types of taxation, it advocates the deepening of regional integration, through further trade liberalisation.
Sellega eirab komisjon täielikult neid probleeme, mis on tollitulude kokkukuivamise tõttu tekkinud eeskätt vaestel riikidel, kes IMFi andmetel on oma kaotatud kaubandusmakse suutnud korvata parimal juhul umbes 30 % ulatuses.
In this way, the Commission completely denies the difficulties raised by the erosion of customs revenues especially for poor countries, that according to IMF studies, have at best replaced 30% of lost trade taxes.
Ei esitata ka mingeid ettepanekuid maksubaasi laiendamiseks, et tagada õiglast ja progressiivset maksusüsteemi.
There is also an absence of proposals to expand the tax base, with the view to ensure a fair and progressive tax system.
OECD praegused puudused
Current flaws of the OECD
Siinkohal tuleks meenutada, et OECD tegevusjuhend võimaldab riikide valitsustel pääseda musta nimekirja sattumast – piisab vaid lubadusest, et järgitakse teabevahetuse põhimõtteid, mis tähendabki üksnes põhimõtete deklareerimist, mitte aga nende tulemuslikku rakendamist.
In this regard, it should be recalled that OECD Code of Conduct allows governments to escape its blacklist merely by promising to adhere to the information exchange principles, turning it down into a mere ‘Declaration of Principles’, rather than being effectively implemented.
OECD siirdehindade dokumenteerimise suuniste vastuvõtmine ja rakendamine
Adoption and Implemen tation of the OECD transfer pri cing guidelines
Pooldades OECD siirdehindade dokumenteerimise suuniste vastuvõtmist ja rakendamist arenguriikides, mainib komisjon vajadust uurida reaalturuväärtuse põhimõtte kohaldamist, kuid ei soovita muid meetodeid.
While supporting the adoption and implementation of the OECD transfer pricing guidelines in developing countries, the Commission mentions the need to investigate the application of the arm's-length principle, not proposing other methodology.
Maksutulude vähenemine
Erosion of Tax revenues
Kahjuks jätab komisjon tähelepanuta maksutulude kokkukuivamise, mis on tingitud riikidevahelisest maksukonkurentsist üleilmastunud majanduses.
Unfortunately, there is no reference to the erosion of tax revenues arising from tax competition between countries in a globalised economy.
Mõned vajalikud sammud
Some necessary steps
A. Võitlus maksuparadiiside vastu
A. Combating tax havens
Võitlus maksuparadiiside vastu on aastatuhande arengueesmärkide saavutamise huvides üks esmatähtsaid ülesandeid.
Combating tax havens is a key priority for achieving the MDGs.
Maksuparadiisidel on nõrgestav mõju arenguriikide institutsioonide ja poliitilise süsteemi kvaliteedile.
Indeed, tax havens contribute to weakening the quality of institutions and the political system in developing countries.
Maksuparadiisid muudavad majanduskuritegevuse tulusamaks, soodustavad tulu tagaajamist ( rent-seeking ) ning suurendavad maksutulude ebavõrdset jagunemist.
They make economic crime more profitable, encourage rent-seeking and increase the inequitable distribution of tax revenues.
i) Maksuparadiisides praktiseeritav salastamine tekitab teabe ebaühtlase jaotumise investorite vahel, vähendades seega ka rahvusvaheliste finantsturgude toimimise tõhusust.
i) The secrecy practised in tax havens creates information asymmetry between investors, and consequently reduces the efficiency of international financial markets.
Niisugune olukord viib riskipreemiate suurenemiseni, millega suurenevad nii rikaste kui ka vaeste riikide laenukulud.
This situation leads to higher risk premiums and thereby increases borrowing costs for both rich and poor countries.
ii) Maksulepingud tulevad kasuks maksuparadiisidele kui soodsatele asukohtadele.
ii) Tax treaties help to make tax havens a more favourable location.
Seoses maksuparadiisidega, kus juriidilised isikud on registreeritud, et saada maksusoodustusi, tekib asukoha põhimõtte rakendamisel ebaühtlane maksutulude jaotumine, kuna tegelikku majandustegevust on maksuparadiisides väga vähe.
In case of tax havens, where legal entities merely register in a jurisdiction for tax facilities, the implementation of the domiciliary principle engenders an unequal division of tax revenues, since very little of the economic activity actually takes place in the tax haven.
Sellises olukorras peaks lähtuma õigluse põhimõttest ja jätma maksustamise õiguse lähteriigile.
In such circumstances, principles of fairness suggest that the right to tax should lie with the source country.
Peale selle jäetakse maksulepingutega puutumata maksuparadiiside kahjulikud struktuurid, näiteks salastamisreeglid ja fiktiivsed aadressikohad.
Furthermore, tax treaties will not affect the harmful structures that exist in tax havens (such as the use of secrecy rules and fictional domiciles).
B. Vale hinnakujundus kauplemisel
B. Trade mispricing
Väär hinnakujundus konsolideerimisgrupisiseste tehingute puhul, millega püütakse kasumit kõrge maksukoormusega jurisdiktsioonidest madala maksukoormusega jurisdiktsioonidesse kanda, on raha ebaseadusliku väljavoolu üks peamisi käigushoidjaid.
Incorrect pricing of intra-group transactions with the aim of transferring profits from a high-tax to low-tax jurisdictions, is one of the most prominent drivers of illicit financial outflows.
Vale hinnakujundus on suur probleem nii rikastele kui ka vaestele riikidele, kuna see tekitab suuri konkurentsimoonutusi ühe riigiga seotud ettevõtete ja hargmaiste ettevõtete vahel ning võib tekitada ka suuri maksutulude kadusid.
It constitutes a major problem for both rich and poor countries: it leads to extensive competitive distortions between national and multinational companies, and can cause a substantial loss of tax revenues.
On küll olemas OECD suunised hargmaiste ettevõtete siirdehindade kohta, kuid neid tuleks veel parandada.
Although OECD guidelines on transfer pricing by multinational enterprises exist, there is space to improve them.
C. Maksuparadiiside vastase võitluse ebapiisav rahvusvaheline koordineerimine
C. Weaknesses of the international architecture to combat tax havens
Rahvusvaheline koostöö selles valdkonnas hõlmab peamiselt võitlust rahapesuga ja selliste maksulepingute koostamist, milles oleks sätestatud õigus saada teistelt riikidelt teavet konkreetsete maksunduslike küsimuste kohta.
International collaboration in this area is aimed primarily at money laundering and at establishing tax treaties that include the right to obtain information from other states on specific tax matters.
Rahvusvahelises raamistikus on mitu väga nõrka kohta:
Moreover, the international framework suffers from several fundamental weaknesses:
· arenguriigid on paljudest algatustest eemale jäetud (nii on see näiteks OECD ja FATFi puhul);
· developing countries are excluded from a number of initiatives (as in the case of the OECD and FATF);
· ükski neist algatustest ei sobi ebaseaduslike rahavoogudega seotud suurte probleemide lahendamiseks; puudub ka automaatne teabevahetus omandiküsimustes ning teave ettevõtete siirdehindade kohta;
· none of the initiatives are suited to overcoming the principal problems related to illicit financial flows, among which the lack of automatic exchange of information on ownership and insight into transfer pricing within companies;
· täiemahuline osalemine mitmesugustes foorumites ja algatustes nõuab sageli sellisel tasemel asjatundmist, teadmisi ja oskusi, mida paljudel arengumaadel ei ole välja panna.
· full participation in the various fora and initiatives often call for a level of expertise and capacity which many developing countries do not possess.
D. „Loodusvarade needus”
D. The ‘ natural resource curse ’
On hulk riike, mida võib nimetada rantjee-riikideks (need maad saavad tulu oma rikkalike loodusvarade, peamiselt nafta ja mineraalide n-ö väljarentimisest) ja millel puudub vajadus oma kodanikke maksustada.
A wide range of countries that can be dubbed ‘rentier’ states (they benefit from abundant natural resource rents, particularly those from oil and minerals) which do not need to tax their citizens tend to:
· kuna riik ei ole sõltuv oma kodanikest kui maksumaksjatest, on ta nende suhtes osavõtmatu;
· be independent of citizen-taxpayers, and therefore unresponsive to them;
· huvitatus oma majandust laiemalt arendada on väga väike;
· have few incentives to promote broad economic development;
· naftatulusid kasutatakse opositsiooni äraostmiseks ning repressiivse sisejulgeoleku rahastamiseks;
· use oil revenues to buy off opposition, and to fund repressive internal security;
· huvitatus üles ehitada hästitoimiv maksude kogumise ja haldamise süsteem on väga väike.
· have few incentives to establish effective bureaucracies to raise and manage taxes.
Hargmaiste ettevõtete puhul peab riikide kaupa aruandlusele lisanduma ka nende ettevõtete sotsiaalne vastutus.
Country-by-country reporting goes hand-in-hand with the support of multinational companies for corporate social responsibility.
E. Üleilmastumine ja fiskaalprobleemid
E. Globalisation and fiscal problems
Arenguriikidele peab jääma piisav poliitiline tegevusruum kapitalikontrolli ja muude meetmete kehtestamiseks, et takistada spekuleerimist ja tagada stabiilsus.
Developing countries should have the necessary policy space to impose capital controls and other measures to deflect speculation and ensure financial stability.
Maksubaasi laiendamine
Widening the tax base
Maksubaasi laiendamine on esmatähtis ülesanne, mis arenguriikidel tuleb täita aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks
Widening the base is a key priority to enable poor countries to achieve the MDGs
Kui arenenud riikides annab üksikisiku tulumaks 7 % SKPst ja tulumaksu maksjaid on 45 % elanikkonnast, siis arenguriikides on tulumaksu osakaal SKPs vaid 2 % ja tulumaksu maksab vähem kui 5 % elanikest. .
Where personal income tax generates around 7% of GDP in developed countries - and is paid by about 45% of the population, the corresponding number for developing countries is only 2% of GDP - paid by less than 5% of the population. .
Viimase kahekümne aasta maksureformides on kogu maailmas olnud täheldatav kaubandusmaksudest loobumine ja laia maksubaasiga tarbimismaksude (käibemaks) kehtestamine.
Over the last twenty years, tax reforms worldwide have seen a shift away from reliance on trade taxes, and the introduction of broad-based consumption taxes (VAT).
Üks probleem, mille lahendamisega tuleb tegeleda, on kaubandusmaksude suhteline langus (tollitariifistiku liberaliseerimise tõttu) ja tarbimismaksude, näiteks käibemaksu ja energiamaksu kehtestamine.
One problem to address is the relative decline of trade taxes (as a result of tariff liberalisation) and the introduction of consumption taxes such as VAT or energy taxes.
Kuigi käibemaks aitab laiendada maksubaasi sellistes riikides, kus nn mitteametliku sektori osakaal majanduses on suur, ei ole see ideaalne vahend, esindades regressiivset maksusüsteemi.
Although indirect taxation is a practical way forward to widen the tax base in economies with large informal sector, VAT is not an ideal instrument since it consists of a regressive system of taxation.
Lisaks on käibemaksu raskem koguda kui kaubandusmakse.
Moreover, VAT has the disadvantage of being harder to collect than the trade taxes it has replaced.
Maksureform peaks seostuma otsese maksustamise kasutuselevõtuga; vaja on ka tagada, et hargmaised ettevõtted maksaksid õiglase osa maksudest.
Tax reform should be geared to developing direct taxation, while ensuring that multinational enterprises pay a fair share of taxes.
Maksundus ei ole pelgalt tehniline asi, mille võib ühest keskkonnast teise üle kanda ilma kohalikke asutusi arvesse võtmata.
Taxation is not just a technical issue which can be transferred from one context to another without taking account of local authorities.
Abi andja peab väga paindlikult arvestama iga riigi sotsiaalse ja majandusliku keskkonna eripäraga.
Donor's approach must be sensitive to each country's specific socio-economic environment.
Abi andjate parem koostöö
Better coordination between donors
Abi andjad saavad paremini abistada oma partnerriike maksude kogumisel, vahendades neile võtteid, mis tõenäoliselt aitavad parandada maksude haldamist.
Donors can do more to support revenue-raising efforts in partner countries in ways that are likely to improve governance.
IMFi 2005. aastal korraldatud uuring näitab, et 7,1 miljardist USA dollarist, mis sel aastal kasutati ära riigiasutuste töö, majanduspoliitika ja riigi rahanduse halduse valdkonnas abi andmiseks, kulus kõigest 1,7 % maksundusalaseks abiks.
A study led by the IMF in 2005 shows that of the USD 7.1 billion spent in 2005 on bilateral aid for government administration, economic policy and public sector financial management, only 1.7% went on tax related assistance.
Allikas: "Governance, Taxation and Accountability: issues and practices", OECD 2008. .
Sources: ‘Governance, Taxation and Accountability: issues and practices’, OECD 2008. .
Lisaks on vaja paremini kajastada mitmesuguste abimooduste mõju riigi aruandlusele ja maksundusele.
In addition, there is a need to better reflect the impact of different aid modalities on domestic accountability and tax.
maksunduse ja arengu kohta – koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes
on Tax and development - cooperating with developing countries on promoting good governance in tax matters
9. nõuab teatavate riikide suhtes ELi rahalise toetuse ja ELi turgudele juurdepääsu võimaldamise sidumist nende riikide koostöö tasemega heade maksuhaldustavade põhimõtete rakendamisel;
Calls for coherence between EU financial support and the provision of access to EU markets for particular countries and for their level of cooperation with the principles of good governance in the area of taxation to be enforced;
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
RÉSULTAT DU VOTE FINAL EN COMMISSION
Lõpphääletuse tulemus
Résultat du vote final
maksunduse ja arengu kohta: koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes
on tax and development: cooperating with developing countries on promoting good governance in tax matters