natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Põllukultuurijääkide mulda tagasi suunamine
Reintroduction into the soil of crop residues
Turbapinnase kaitsmise eesmärgil märgalade kuivendamise vältimine
Avoid drainage of wetlands to protect peat soil
VÕIMALIKUD MEETMED SOOLDUMISE VASTU VÕITLEMISEKS
POSSIBLE MEASURES TO COMBAT SALINISATION
Sobivad põllukultuurid/külvikorrad
Adequate crops/crop rotations
Kohase niisutustehnika ja -seadmete kasutamine
Application of approp ria te irrigation techniques and equipment
Kohase kvaliteediga vee kasutamine
Use of water of approp ria te quality
Niisutatud pinnasel kohane äravoolusüsteem
Approp ria te drainage of irrigated land
Orgaanilise väetise kasutamine (nt kompost, sõnnik)
Use of organic fertilisers (e.g. compost, manure)
VÕIMALIKUD MEETMED MULLA TIHENEMISE VASTU VÕITLEMISEKS
POSSIBLE MEASURES TO COMBAT COMPACTION
Kultiveerimine mulla optimaalse niiskuse juures
Cultivation at optimal soil moisture
Liiga raskete masinate kasutamise piiramine
Restriction of excessive heavy machinery use
Väikese kontaktsurve ja madala rõhuga rehvide kasutamine
Use of low contact pressure and low pressure tyres
Kohane äravoolusüsteem
Approp ria te drainage
Kohane loomkoormus ja karjatamise kestus
Adequate stocking rates and duration of grazing
VÕIMALIKUD MEETMED MAALIHETE VASTU VÕITLEMISEKS
POSSIBLE MEASURES TO COMBAT LANDSLIDES
Maalihke ohtu suurendavate ehitiste piiramine, eriti järskudel nõlvadel
Restrict constructions that increase landslide risks, especially on steep slopes
Lageraide vältimine: puude istutamine pinnase säilitamise eesmärgil
Avoid deforestation; planting of trees to retain the soil in place
Maa kasutamata jätmise vältimine
Prevention of land abandonment
Maastikuelementide, nagu näiteks astangute, hekkide ja puusalude kasutamine
Establishment and maintenance of landscape elements such as terraces, hedgerows, groves
Iga liikmesriik peaks koostama oma saastatud alade riikliku nimekirja.
Each Member State should draw up its own national list of contaminated sites.
Selle eelis on riikidevaheliste erinevuste silmaspidamine ja parem informeeritus varasemast tegevusest, mis viis saastumise tekkeni.
This has the advantage of taking into account specific national differences and improving knowledge of earlier activities which caused past contamination.
Teatavaid rajatisi, mis juba vastavad ELi õigusest tulenevatele mullakaitse nõuetele (nt IPPC), ei tuleks klassifitseerida potentsiaalselt mulda kahjustavatena.
Certain installations, which already comply with soil protection requirements under EU law (e.g. IPPC), should not be classified as potentially soil-polluting.
Vajadus mullakaitse raamdirektiivi järele
The need for a Framework Directive for Soil Protection
Enne raporti projekti sisu täpsustamist on oluline selgitada, miks tuleb mulda kaitsta ja miks raamdirektiiv on selleks õige vahend:
Before clarifying the content of the draft report it is important to explain why the soil should be protected and why a framework directive would be the right instrument:
- Muld on taastumatu loodusvara.
- Soil is a non-renewable resource.
Suureneva rahvaarvuga maailmas suureneb nõudlus toidu ja vee järele.
In a world with an increasing population the demand for food and water will grow.
Põllumajandus peab tootma rohkem toitu ja vajab rohkem vett.
Agriculture will need to produce more food and will require more water.
Mullakaitse on oluline, et kindlustada toiduainete tootmine ning piisav kogus puhast vett tulevastele põlvkondadele.
Protection of the soil is essential to safeguard food production and sufficient and clean water for future generations;
- Muld on paljude tähtsate funktsioonide aluseks.
- Soil is a platform for many important functions.
Muld on aluseks inimtegevusele, sealhulgas linnadele ja infrastruktuuridele, kuid samuti loodusele ja väärtuslikele maastikele.
It is a platform for human activities, including cities and infrastructure, but also for nature and valuable landscapes.
Mullakaitse on äärmiselt oluline, et säilitada meie kultuuripärandit ja loodusvarasid.
Protection of the soil is crucial for preserving our cultural heritage and natural resources;
- Mullakaitse on tugevalt seotud kliimamuutuste vältimise ja nendega kohandumisega.
- Soil protection is strongly related to mitigating and adaptating to climate change.
Muudatused mulla kasutamise osas võivad põhjustada suuremat süsinikdioksiidi eraldamist või suuremat kasvuhoonegaaside keskkonda heitmist.
Changes in soil use can result in increased carbon sequestration or in increased greenhouse gas emissions.
Samas mõjutavad kliimamuutused mulda mitmel erineval moel veepuuduse, põua ja üleujutuste näol.
At the same time, climate change will have severe impacts on soil in terms of water scarcity, droughts and floods;
- Mullakaitse ennetab orgaanilise ainese sisalduse vähenemist, mis on äärmiselt oluline mulla viljakusele, toiduainete tootmisele ning erosiooni, kõrbestumise ja kliimamuutuste vastu võitlemiseks.
- Soil protection prevents the decline of organic matter, which is crucial for the fertility of the soil, for food production and for combating erosion, desertification and climate change;
- Mullakaitse tagab, et inimtegevus saab toimuda turvalises ja tervislikus keskkonnas.
- Protection of the soil ensures that human activities can take place in a safe and healthy environment.
Reostunud alad tuleb kindlaks teha ning hinnata nende ohtu inimeste tervisele ja keskkonnale.
Polluted sites need to be identified and the risks to human health and the environment assessed;
- Pinnase katmine on pöördumatu protsess, mida tuleb käsitleda.
- Sealing is an irreversible process that needs to be addressed.
Tuleb säilitada nõuetekohane juurdepääs haljasaladele linnades, iseloomulikele maastikele, rannikualadele ja ajaloolistele kohtadele.
Proper access to green areas in cities, characteristic landscapes, coastal areas, historical sites need to be preserved.
Tuleb ennetada suurenenud üleujutusohtu.
Increased flood risks need to be prevented;
- Tehingud maaga läbipaistval ühisturul vajavad piisavat teavet mulla kvaliteedi kohta.
- Land transactions in a transparent common market require adequate information on the quality of the soil.
Seetõttu tuleb reostunud alad kindlaks teha liikmesriikide pädevusalasse jäävas registris.
Therefore polluted sites need to be identified in a register under the responsibility of Member States;
- Teabevahetus ja parimate tavade koordineerimine mullakaitse valdkonnas, mis põhineb viimastel teaduslikel teadmistel, võib parandada mullakaitset liikmesriikides.
- Exchange of information and coordination on best practices of soil protection, based on the latest scientific knowledge, can improve protection of the soil in Member States;
- Paindlik raamdirektiiv, mis tunnustab subsidiaarsuse põhimõtet, on parim vahend, et julgustada liikmesriike oma muldasid säilitama.
- A flexible framework directive that recognises the subsidiarity principle is the best instrument to encourage Member States to preserve their soils.
Ettekirjutavam vahend, nagu näiteks määrus, ei tunnustaks erinevaid riiklikke asjaolusid ja erinevaid lähenemisviise mullakaitsele.
A more prescriptive instrument, such as a regulation, would not recognise the different national circumstances and the different approaches towards soil protection.
Mittesiduv vahend ei tagaks minimaalset kaitset, mis on vajalik kõigis liikmesriikides ja ei ennetaks konkurentsimoonutusi, mille on põhjustanud erinevad riiklikud poliitikad.
A non-binding instrument would not result in the minimum protection that is needed in all Member States and would not prevent the distortion of competition caused by different national policies.
Raporti projekti filosoofia
The philosophy of the draft report
Raporti projektiga muudeti täielikult komisjoni ettepanekut.
The draft report has completely changed the Commission proposal.
Raporti projekt sisaldab paljusid nii põhimõttelisi kui ka tehnilisi muudatusettepanekuid, mis põhinevad erineval filosoofial:
The draft report contains many both conceptual and technical amendments, based on a different philosophy:
- Raport sisaldab ühest küljest ühiseid eesmärke mullakaitseks, mis on seotud mulla degradeerumisprotsessiga ja teabega saastunud muldade kohta, kuid samal ajal suhtutakse raportis austusega ennekõike subsidiaarsuse põhimõttesse.
- The report includes on the one hand common objectives for protection of the soil related to soil degradation processes and to information on polluted soils, but at the same time it respects the subsidiarity principle to the utmost.
Liikmesriigid peavad määrama kindlaks oma meetmed ning looma oma strateegiad ja identifitseerimissüsteemid, mis põhinevad nende oma meetoditel.
Member States have to define their own measures, and set up their own strategies and identification systems, based on their own methodologies.
- Õigusloome osas tähendab see, et raportit on kohandatud nii, et see vastaks täpsemalt EÜ asutamislepingu artiklile 249, milles tehakse vahet ühistel eesmärkidel ja vahenditel, mida kasutatakse nende eesmärkide realiseerimiseks.
- In legislative terms this means that the report has been adjusted so that it corresponds more closely to Article 249 of the Treaty which makes the distinction between common objectives and the instruments used to realise those objectives.
Artiklis 249 sätestatakse selgelt, et direktiiv peab olema siduv, et saavutada eesmärgid, kuid jätma riigi ametiasutustele võimaluse valida selle vorm ja meetodid.
Article 249 clearly states that a directive shall be binding, as to the result to be achieved, but shall leave to the national authorities the choice of form and methods.
Raporti projekti sisu
The content of the draft report
Erineva filosoofia tulemuseks on mitmed muudatusettepanekud.
This different philosophy resulted in several amendments.
Kõige tähtsamateks muudatusteks on:
The most important changes are:
- Direktiivi ühist eesmärki selgitati paremini.
- The common objectives of the directive have been better clarified.
Lisati mõned eemärgid või täpsustati neid (väärtuslikud mullad, geogeensete saasteainetega saastunud mullad, vajadus tervikliku lähenemisviisi järele olemasolevate direktiivide sätetele, mulla funktsiooni integreerimine süsinikuvaru säilitajana tulevastesse mullapoliitikasse).
Some objectives have been added or further elaborated (valuable soils, geogenically contaminated soils, the need for an integrated approach to the provisions in existing directives, the integration of the soil's function to act as a carbon pool in future soil policies).
Samas pakub raporti projekt suuremat paindlikkust liikmesriikidele.
At the same time the draft report provides more flexibility for Member States.
- Raporti projektiga tõhustatakse teabevahetuse ja kooskõlastatuse rolli artikli 17 kohaselt loodud foorumi abil.
- The draft report enhances the role of exchange of information and coordination through the platform established under Article 17.
See vähendab siduvama komiteemenetluse rolli.
It reduces the role of the more binding Comitology procedure.
- Subsidiaarsuse põhimõtet on võimendatud ja tagatud selle kinnitamise eesmärgil, et liikmesriigid, kus on juba olemas kõnealuseid eesmärke hõlmavad õigusaktid, ei pea õigusakte läbi vaatama.
- The principle of subsidiarity has been amplified and guaranteed to the point of affirming that Member States who already have laws covering these objectives do not have to revise the laws.
See on mõeldud ennetamaks mõnede riikide kaebusi, kellel on juba olemas õigusaktid saastunud mulla ja kataloogide kohta ning kes tunnevad muret selle pärast, et peavad tegema palju muudatusi.
This is to pre-empt the complaints of some states who already have laws in place for contaminated soil and cataloguing and who are concerned about having to make many changes.
- Raporti üldist tooni on muudetud negatiivsest positiivseks:
- The general tone of the report has been changed from having a negative character to having a positive one:
- Mõiste „ohualad” on asendatud mõistega „prioriteetsed alad”.
- The term "risk area" has been replaced with the term "priority area."
Nii välditakse ohustatud mulla negatiivset sildistamist.
In this way negative labelling of soil that is at risk is avoided.
- Sisse on toodud „väärtusliku mulla” mõiste, et need liikmesriigid, kes valivad nii, võivad seda kasutada õigusliku alusena oma mullakaitsepoliitika jaoks.
- The concept of "valuable soil" has been introduced so that those Member States that so choose may use it as a legal basis for their protection policies.
Paljudes liikmesriikides, nagu näiteks Saksamaal, Ühendkuningriigis ja Prantsusmaal on juba olemas sellised õigusaktid ja idee on laiendada kõnealust tava teistesse riikidesse.
Many Member States such as Germany, the U.K. and France have similar legislation in place and the idea would be to extend this practice to other countries.
- Seoses põllumajandusega tagab muudatusettepanek 57, et vastavus ökoloogilisele seisundile tuleb otsustada liikmesriigi tasandil.
- With respect to agriculture, Amendment 57 ensures that the compliance with eco conditionality has to be decided at Member State level.
Muudatusettepanek 54 kinnitab, et direktiiv ei tohi kattuda olemasolevate õigusaktidega.
Amendment 54 states that the directive should not overlap with existing legislation.
Liikmesriigid peaksid tuginema juba loodud kohustustele, kavadele ja programmidele.
Member States should build upon the obligations, plans and programmes that are already set up.
- Samuti kehtib saastuse osas üldine põhimõte, et raamdirektiiv peab tagama, et liikmesriigid kaitsevad oma muldasid, nähes ette eesmärgid (identifitseerimissüsteemi loomine, mis põhineb ohtude hindamisel, võttes arvesse kontsentratsiooni ja kokkupuute taset, teave tuleb esitada ostjatele maaga tehtavate tehingute korral, tervendamisstrateegiate loomine), kuid tuleb jätta liikmesriikide otsustada, kuidas seda teha.
- Also for the contamination part, the overall philosophy is that the framework directive should ensure that Member States will protect their soils by providing objectives (the setting up of an identification system, based on a risk assessment taking into account the concentrations and the level of exposure, the information to be provided to buyers in the event of a land transaction, the establishment of remediation strategies), but that it should leave it to Member States to decide how to do this.
Direktiiv ei tohi põhjustada ebavajalikku täiendavat halduskoormust.
The directive should not result in any unnecessary additional administrative burden.
- Raporti projekt sisaldab aruandlusnõudeid komisjonile prioriteetsete alade kohta, kuna need alad on suuremad, mistõttu tagajärjed, mis on seotud rahvusvaheliste küsimustega, nagu näiteks kliimamuutused, kõrbestumine ja bioloogiline mitmekesisus, võivad olla ulatuslikumad.
- The draft report contains a requirement to report to the Commission on the priority areas, because these are larger areas, with possible consequences on a larger scale that are relevant for international issues such as climate change, desertification and biodiversity.
Reostunud alade puhul see nii ei ole.
For polluted sites this is not the case.
Liikmesriigid peavad üksnes teadma, kus need kohad asuvad, ja tagama, et maaga tehtavate tehingute puhul teavitatakse potentsiaalseid ostjaid.
Only Member States need to know where the sites are and ensure that in the event of land transactions potential buyers are informed.
On jäetud liikmesriikide otsustada, kas nad soovivad ühtset riiklikku tervendamisstrateegiat või -strateegiaid madalamal haldustasandil.
It is left to the Member States to decide whether they want a single national remediation strategy or remediation strategies at lower administrative levels.
- Selle asemel et kinnitada, et liikmesriigid peavad võtma meetmeid, näeb direktiiv ette, et nad peavad tagama meetmete võtmise.
- Instead of stating that Member States shall take measures, the directive provides that they shall ensure that measures are taken.
Seetõttu saavad nad delegeerida selle näiteks piirkondlikele või kohalikele omavalitsustele (artikkel 9).
This way they can also delegate for example to regional or local authorities (Article 9).
- Tehakse vahet „reostunud” alade vahel (inimtegevusest tingitult põhjustatud saastus) ja „geogeensete saasteainetega saastunud mulla” vahel (saastuse on põhjustanud geogeensed allikad, nagu näiteks algmaterjal ja vulkaaniline materjal).
- A distinction has been made between "polluted" sites (the contamination is caused by man) and "geogenically contaminated soils" (the contamination is caused by geogenic sources, such as parent material and volcanic material).
Geogeensete saasteainetega saastunud mulla puhul nõutakse raporti projektis liikmesriikidelt üksnes erilise tähelepanu pööramist nendele muldadele ja nende hindamist ohu osas inimeste tervisele ja keskkonnale (muudatusettepanek 67).
For geogenically contaminated soils the draft report merely requires Member States to give special attention to these soils and to evaluate them in terms of their risks to human health and the environment (amendment 67).
- II lisa sõnastati uuesti.
- Annex II has been redrafted.
Selles ei häbimärgistata enam lennujaamasid, sadamaid, endisi sõjaväeobjekte ja keemilisi puhastusi.
It no longer stigmatises airports, ports, former military sites and dry cleaners.
Selle asemel luuakse seos ohtlike ainete käitlemise ja ladustamisega.
Instead it establishes more of a link with the handling and storage of dangerous substances.
Muld on eluliselt tähtis loodusressurss.
Soil is a vital resource.
See on suure tähtsusega tooraineallikas ja süsiniku varude säilitaja, samuti toodab muld biomassi ning säilitab ja filtreerib toitaineid ja vett.
It is of great importance as a source of raw materials and as a carbon pool, and in its functions in the fields of biomass production and of storing and filtering of nutrients and water.
Kahjuks suureneb keskkonna surve mullale pidevalt, mis sageli on tingitud inimtegevusest, näiteks põllumajandusest, tööstusest ja linnade arengust.
However, soil is under increasing environmental pressure, often driven by human activity such as agriculture, industry and urban development.
Mulla degradeerumisel, näiteks erosioonil, orgaanilise ainese kaol, saastumisel, sooldumisel, tihenemisel, mulla bioloogilise mitmekesisuse kaol, pinnase katmisel, maalihetel ja üleujutustel on tugev mõju teistele valdkondadele – veele, inimeste tervisele, kliimamuutusele, bioloogilisele mitmekesisusele ja toiduohutusele.
Soil degradations, such as erosion, organic matter decline, contamination, salinisation, compaction, soil biodiversity loss, sealing, landslides and flooding, has strong impacts on other areas, such as water, human health, climate change, biodiversity and food safety.
Kuigi ELi kehtivates õigusaktides võib siin-seal leida mulla kaitset puudutavaid aspekte, ei ole olemas üht konkreetset mulla kaitset käsitlevat ühenduse õigusakti.
Though some soil protection aspects can be found scattered in current EU legislation, there is no specific Community legislation on soil protection.
Käesoleva ettepaneku eesmärk on täita see lünk, luues mulla kaitse ja jätkusuutliku kasutamise ühise strateegia.
The current proposal aims at filling in this gap by establishing a common strategy for the protection and sustainable use of soil.
Ettepanekus nõutakse, et liikmesriigid väldiksid mulla saastumist, piirates ohtlike ainete tahtlikku ja mittetahtlikku viimist pinnasesse.
The proposal requires Member States to prevent soil contamination by limiting intentional and unintentional introduction of dangerous substances in the soil.
Peale selle peavad liikmesriigid tegema 5 aasta jooksul kindlaks mulla degradeerumise ohualad, määrama kindlaks ohu vähendamise eesmärgid ja töötama välja nende eesmärkide täitmise programmid.
Furthermore, Member States have to identify within 5 years risk areas for soil degradation, to set risk reduction targets and to establish programmes to reach those targets.
Üks ettepaneku olulisi elemente on nõue, et 25 aasta pärast oleks koostatud loetelu saastunud aladest, mille osas on tõendatud, et seal toimub inimtegevuse tagajärjel saastamine ohtlike ainetega, mis kujutavad endast olulist ohtu inimeste tervisele ja keskkonnale.
An important element of the proposal is the requirement to establish within 25 years an inventory of contaminated sites, where there is a confirmed presence caused by man of dangerous substances that pose significant risk to human health or the environment.
Liikmesriigid peavad selle loetelu põhjal töötama välja tervendamisstrateegiad, mis peavad hõlmama sihte, prioriteetide seadmist, ajakava ja nn "omanikuta aladele" eraldatavaid vahendeid.
Based on this inventory, Member States are required to establish remediation strategies, including targets, prioritisation, timetable and funds allocated for so-called "orphan sites".
Lõpuks, selleks et kaitsta võimalikke ostjaid ja kiirendada loetelu koostamist, tuleb kõigi tehingute puhul, mis puudutavad maad, kus toimub või on toimunud mulda potentsiaalselt saastav tegevus, koostada mulla seisundi aruanne.
Finally, in order to protect potential buyers and to speed up the setting up of the inventory, a soil status report has to be made for all land transactions where a potentially polluting activity is taking or has been taken place.
Käesolevat ettepanekut võib tervitada.
This proposal can be welcomed.
Muld on inimese tegevuse, sealhulgas tööstuse jaoks kriitilise tähtsusega.
Soil performs crucial functions for human activities, including industry.
ELis hinnatakse mulla degradeerumise kogumaksumuseks 40 miljardit eurot aastas, millest enamuse maksab kinni ühiskond kahjustatud infrastruktuuri, suurenenud tervishoiukulude, saastunud vee puhastamise, karmistunud toiduohutuse kontrolli ja saastunud alasid ümbritsevate maade halvenemise näol.
The total costs of soil degradation in the EU is estimated around € 40 billion per year, the majority of it borne by society in the form of damage to infrastructure, increased health-care costs, treatment of contaminated water, increased food safety controls, and depreciation of land surrounding contaminated sites.
Seetõttu on eluliselt tähtis tegelda mulda ohustavate aspektidega.
It is therefore vital to address existing soil threats.
Positiivne on ka ettepaneku paindlikkus.
Also, the chosen flexibility in the proposal is positive.
Selles valdkonnas on oluline võtta ühenduse meetmeid, et ohjeldada piiriüleseid mulla degradeerumise mõjusid, tagada siseturul võrdne mänguruum ning kaitsta ja edendada teisi ühist huvi pakkuvaid valdkondi, nagu näiteks vesi, toiduohutus ja inimeste tervis.
It is essential to have Community action in this field in order to address the trans-boundary impacts of soil degradation, to ensure a level playing field in the internal market and to protect and enhance other areas of common interest, such as water, food safety and human health.
Teisest küljest nõuab kohalike eripärade (maakasutus, kohalikud tingimused ja sotsiaalmajanduslikud aspektid) suur mitmekesisus liikmesriikidelt suurt paindlikkust kõige sobivamate meetmete ja geograafilise tasandi määramisel.
On the other hand, the vast diversity in local specificities (as regards land use, local conditions and socio-economic aspects) requires a high degree of flexibility for Member States in identifying the most appropriate specific measures and geographical level.
Teksti võiks siiski teha mõned muudatused, et tagada õiguslik selgus, paremini kaitsta konfidentsiaalset ärialast teavet ning tõsta ettepaneku üldist toimivust.
Some amendments could, however, be made to the text in order to ensure legal clarity, to better protect confidential commercial information, and to enhance the overall workability of the proposal.
Käesoleva direktiiviga kehtestatakse raamistik, et kaitsta mulda ja säilitada mulla võimet täita järgmisi keskkonnaalaseid, majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi funktsioone:
This Directive establishes a framework for the protection of soil and the preservation of the capacity of soil to perform any of the following environmental, economic, social and cultural functions .