natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nimekirjas toodud laevade arv vastab artiklis 3 a osutatud kalanduskava tingimustele ja püügikoormuse arvutusele.
The number of traps on the list shall reflect the terms and conditions and the calculation of the fishing effort referred to in the fisheries plan provided for in Article 3a.
Komisjon jälgib, et hariliku tuuni püügiga seotud toimingud lõpetatakse viivitamata nendes liikmesriikides, kes ei järgi lõikes 5 osutatud andmete esitamise tähtaega.
The Commission shall immediately ensure that bluefin tuna fishery operations are shut down in those Member States which do not meet the deadline for supplying information as referred to in paragraph 5.
Arvestades seda, et mõned liikmesriigid ei täitnud 2007. aastal andmete esitamise nõudeid ning selle tõttu ületati teatavaid riiklikke kvoote, tuleb riiklik kalapüük lõpetada, kui liikmesriik ei ole esitanud püügiandmeid.
Given the failure of Member States to respect the reporting requirements in 2007 and the subsequent overruns of certain national allocations, the national fishery should be closed if no catch data are provided by the Member State.
Mõrdade kohta esitatud püügiandmete alusel ning enda varustamiseks olulise teabeallikaga hariliku tuuni varude seireks koostab komisjon kooskõlas ICCATi sekretariaadiga kava mõrdade taasaktiveerimiseks Atlandi ookeanis ja nende mõrdade taastamiseks, mida Vahemeres enam ei kasutata.
On the basis of the catch data provided by the traps and as an important source of information for monitoring bluefin tuna, the Commission in conjunction with the ICCAT secretariat shall draw up a plan to reactivate traps in the Atlantic and to recover traps which are no longer active in the Mediterranean .
Eesmärk on säilitada säästev ning äärmiselt selektiivne tuunipüügi tehnika.
The purpose of this is to preserve a sustainable and highly selective method of catching tuna.
Artikli 24 lõige 4 a (uus)
Article 24, paragraph 4 a (new)
Liikmesriigid teevad omavahel koostööd, et ühtlustada oma õigusakte rakendusmeetmete kohta nende lipu all sõitvate laevade suhtes, mis ei järgi käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi.
The Member States shall cooperate amongst themselves in order to harmonise their laws on implementation measures in respect of vessels flying their flag which are found to be in contravention of the requirements stemming from this Regulation.
Sanktsioone tuleb ühtlustada, et vältida lahknevusi selle vahel, kuidas liikmesriigid rakendavad käesolevat määrust.
Penalties must be harmonised in order to prevent discrepancies in the way in which the Member States implement this regulation.
2006. aasta novembri lõpul võttis Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) vastu soovitused kõnealuse taastamiskava kehtestamise kohta, et võtta arvesse teadusringkondade muret kalavarude ülepüügist tuleneva kriitilise olukorra pärast.
At the end of November 2006 the International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas (ICCAT) launched – in the form of recommendations – the plan under consideration here in response to scientists' concerns regarding the critical condition of the stock on account of overfishing.
Kokkuvõttes näeb plaan ette järgmist: püügikvootide järkjärguline vähendamine (20% võrra aastatel 2006–2010), alammõõdu tõstmine 10 kilogrammilt 30 kilogrammini, sealhulgas erandid (8 kg) Biskaia lahest püütud kalale ja Aadria merest sumpades kasvatamiseks püütud harilikule tuunile.
In brief the plan provides for a steady reduction in the catch quota (by 20% between 2006 and 2010), an increase in minimum size from 10 to 30 kilograms, with derogations (8 kilograms) for fishing in the Bay of Biscay and for catches in the Adriatic intended for fish farms.
Tähelepanud tuleb juhtida asjaolule, et Biskaia lahe suhtes kehtib juba erand (6,4 kg 10 kg asemel).
It should be pointed out that a derogation for the Bay of Biscay (6.4 kilograms instead of 10) is already in operation.
Ette on nähtud püügikeeluaeg õngega püüdvatele laevadele 1. juunist aasta lõpuni ja seinnoodaga püüdvatele laevadele 1. juulist 31. detsembrini ning kontrollmeetmete tugevdamine ebaseadusliku kalapüügi piiramiseks.
Furthermore, the fishing period for longline vessels is to be restricted from 1 June to the end of each year and for purse seine vessels from 1 July to 31 December.
Raportöör nõustub üldjoontes määruse ettepanekuga.
Control measures are to be stepped up in order to combat illegal fishing.
Samas tuleb täheldada, et mõned küsimused on endiselt lahtised.
On the whole the proposal for a regulation meets with the rapporteur's approval, although he notes that certain matters have not been fully dealt with.
Eriti on mitmelt poolt kritiseeritud hariliku tuuni varude taastamise kava, mis näitab, et teaduseksperdid ja kalandusharu osalised tõlgendavad kalavarude kaitsemise vajadust erinevalt.
The bluefin-tuna recovery plan has been criticised in a variety of ways, which illustrates the fact that scientific experts and fishermen hold differing views regarding the need for stocks to be protected.
Tuleks rõhutada kogutud andmete parema tundmaõppimise vajadust ning määratleda ühtne tõlgendamise mõõdupuu, et anda varude olukorra hindamisele tugev teaduslik alus.
Attention is drawn to the need for the data gathered to be more widely disseminated and for a uniform data-interpretation criterion to be established in order to provide a sound scientific basis for assessing the state of fish stocks.
Raportöör kiidab heaks alammõõdu suurendamise 30 kilogrammini, et tagada kõigi kalalaevastike võrdne kohtlemine.
The rapporteur welcomes the fact that the minimum size is to be increased to 30 kilograms, provided that all fleets are required to observe the same rules.
Ka siis, kui erisused tulenevad traditsioonilise kalapüügi iseärasustest, tuleb kõiki osapooli võrdselt kohelda.
Differing treatment may, however, be justified by the inherent characteristics of traditional fishing.
Kui kalavarude olukord on tõepoolest nii kriitiline, et nende ellujäämine on ohustatud, siis ei saa nõustuda alammõõdu ja vähemal määral püügikeeluaja suhtes tehtavate eranditega.
If the situation regarding the survival of fish stocks is really so critical, the derogations regarding both minimum size and – to a lesser extent – closed seasons are unacceptable.
Erandid ei ole bioloogilisest aspektist vaadatuna õigustatud, kuna Vahemere ja Atlandi ookeani kalavarud on ainulaadsed.
Derogations would not be justified from a biological point of view on account of the fact that the Mediterranean and the Atlantic are populated by a single tuna stock.
Samuti vähendaks see kontrolli tõhusust.
Derogations would also make controls less effective.
Ebaseaduslikku kalapüüki peetakse üheks suurimaks probleemiks hariliku tuuni varude kaitsemisel.
Illegal fishing is regarded as one of the major scourges undermining the protection of bluefin-tuna stocks.
Määruse ettepanekus käsitletakse probleemi ja tegeldakse sellega otsustavalt.
In the proposal for a regulation the problem is described and tackled incisively, through provision for more stringent checks to be carried out during the various stages of the fishing process.
Määrusega nähakse ette rangemad kontrollmeetmed kalapüügi erinevates faasides.
What effect the controls will have on illegal fishing remains to be seen.
Seetõttu oleks tarvis, et liikmesriigid osaleksid Euroopa Liidu otsuste tegemise protsessis, andes neile algatusõiguse.
To this end the Member States must be involved in the EU's decision-making process through the introduction of the principle of Member-State initiative.
Laevastike vähendamine
Fleet reduction
Samuti tekitab sügavat muret tuune sumpades nuumavate kasvanduste arvu plahvatuslik kasv ja nende rajatiste olemasolevate püügikvootide kogumahust tunduvalt suurem tootmismaht.
The fact that the number of cages for tuna fattening has been greatly increased – with the result that capacity will greatly exceed the sum total of the quotas available – is also very worrying.
Täiendavate tootmismahtude olemasolu, mis tihtipeale pole hariliku tuuni püügikvootidega seotud, viib muu hulgas paratamatult püügiintensiivsuse tõusuni.
The existence of additional fattening capacity which bears no relation to the value of the bluefin-tuna fishing quotas held will inevitably lead – inter alia – to more intensive fishing efforts.
Vastastikkuse põhimõte kolmandate riikide kalalaevastikele
Reciprocity for non-EU fleets
Vahemere kalavarude haldamine on keeruline, kuna Vahemere ääres asuvad ka riigid, kes ei ole ICCATi liikmed.
Stock management is a complex issue in the Mediterranean area, where other non-ICCAT countries are present.
29.–31. jaanuarini toimus Tokios ICCATi koosolek, et määrata kindlaks püügikvootide kogumahu jaotus kõigi osapoolte vahel.
An ICCAT meeting was held from 29 to 31 January in Tokyo for the purpose of dividing up the total quota amongst all the contracting parties.
ELile eraldati 55,7% kogumahust, mis on pisut vähem kui 2006. aastani kehtinud 57,1%.
The EU was assigned 55.7% of the total, which represents a slight reduction in the entitlement – 57.1% – which it had been granted up to 2006.
Seetõttu on eeskätt Vahemerel konkurents selliste kolmandate riikide nagu Liibüa ja Türgi, aga ka Jaapani ja Hiina kalalaevastikega.
Hence there is competition – in particular within the Mediterranean – from other non-EU fleets: from Libya and Turkey and also from China and Japan.
Arutlusel oleval määrusel on seega vaid sel juhul laiaulatuslik mõju, kui eespool mainitud kolmandad riigid võtavad omaks ICCATi põhimõtted ja ettekirjutused.
Hence the regulation will achieve its objective only if its principles and provisions are also applied by the above-mentioned non-EU countries.
Sotsiaalmajanduslik mõju
Socio-economic impact
Hariliku tuuni püük on pikaaegne ja tugevalt kinnistunud tava.
Bluefin-tuna fishing is an ancient and well-established tradition.
Raportöör soovib teada, kas hariliku tuuni püügi vähenemise sotsiaalmajanduslikku mõju on hinnatud, et tagada kalanduses töötavate ettevõtete majanduslik tasakaal?
The rapporteur questions whether the socio-economic impact which will be caused by the reduction in fishing activity in order to preserve the economic balance of fishing operations has been assessed.
Määruse ettepanekus puudub viide kalavarude taastamiskavadele, mis on ühenduse õigusnormidega ette nähtud (määruse 2371/2002 artikkel 5) ning mis on hädavajalik kaluritele (laevaperele ning reederitele) Euroopa Kalandusfondist toetuse maksmiseks.
In the proposal for a regulation there is no reference to the recovery plans provided for in Community law (Article 5 of Regulation (EC) No 2371/2002), even though such a reference is essential if fishermen – both crews and shipowners – are to receive financial compensation from the European Fisheries Fund.
Kaubandus ja kliimamuutus
on trade and climate change
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS ........17
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 17
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS ............21
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............21
kaubanduse ja kliimamuutuse kohta
on trade and climate change
– võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) kolme töörühma 2007. aastal avaldatud raporteid „Kliimamuutuse leevendamine”, „Mõjud, kohandumine ja haavatavus” ning „Reaalteaduslik alus”;
– having regard to the reports of the three working groups of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), "Mitigation of Climate Change", "Impacts, Adaptation and Vulnerability" and "The Physical Science Basis", published in 2007,
– võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandusabi kohta
– having regard to its resolution of 23 May 2007 on the EU's Aid for Trade
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0203 . ;
Texts adopted, P6_TA(2007)0203 . ,
– võttes arvesse 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu järeldusi
– having regard to the conclusions of the European Council of 8 and 9 March 2007
7224/1/07 REV1. ;
7224/1/07 REV1. ,
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga – edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks” ( KOM(2007)0002 );
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on "Limiting Global Climate Change to 2 degrees Celsius - The way ahead for 2020 and beyond" ( COM(2007)0002 ),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi ( KOM(2006)0818 );
– having regard to the Commission proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2003/87/EC so as to include aviation activities in the scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community ( COM(2006)0818 ),
– võttes arvesse Sir Nicholas Sterni poolt 30. oktoobril 2006. aastal esitletud ülevaadet kliimamuutuse majandustegurite kohta;
– having regard to the "Review on the Economics of Climate Change" by Sir Nicholas Stern, presented on 30 October 2006,
– võttes arvesse OECD 11. ja 12. septembri 2007. aasta aruannet teemal „Biokütused: kas ravi on halvem kui haigus” (SG/SD/RT(2007)3);
- having regard to the OECD Report on "Biofuels: is the cure worse than the disease", of 11 and 12 September 2007 (SG/SD/RT(2007)3),
– võttes arvesse IPCC III töörühma kaasesimehe Bert Metzi ja Euroopa Parlamendi poolt määratud ekspertide ettekandeid 27. juuni 2007. aasta kuulamisel;
– having regard to the presentations by the co-chair of IPCC Working group III, Bert Metz, and the experts appointed by Parliament, during the hearing of 27 June 2007,
– võttes arvesse oma resolutsioone kahepoolse kaubanduse ja investorsuhete kohta, täpsemalt 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta
– having regard to its resolutions on bilateral trade and investment relations, notably those of 13 October 2005 on prospects for trade relations between the EU and China
ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 103. ning 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu majandus- ja kaubandussuhete kohta Indiaga
OJ C 233 E, 28.9.2006, p.103. and of 28 September 2006 on the EU's economic and trade relations with India
– võttes arvesse oma 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni lennunduse mõju vähendamise kohta kliimamuutustele
– having regard to its resolution of 4 July 2006 on reducing the climate change impact of aviation
– võttes arvesse oma 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni „Kuidas võita lahing globaalse kliimamuutuse vastu?”
– having regard to its resolution of 16 November 2005 on "Winning the Battle Against Global Climate Change"
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi ( A6-0409/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0409/2007 ),
A. arvestades, et kliimamuutuse majanduslik ja keskkonnaalane mõju on omandamas rahutuks tegevaid mõõtmeid ja EL, kes on juba võtnud poliitilise liidrirolli selles valdkonnas, peaks oma jõupingutusi mitmekordistama;
A. whereas the economic and ecological impact of climate change is assuming disturbing proportions and the EU, which has already taken on a political leadership role in this area, should redouble its efforts,
B. arvestades, et hinnangute kohaselt ei tagaks ülemaailmne heitkoguste vähendamine alates 2015. aastast koos arenenud riikides 2020. aastaks 25–40% võrra vähendamisega eesmärgi saavutamist, mille kohaselt temperatuur ei tohiks tõusta industrialiseerimiseelse ajajärguga võrreldes rohkem kui 2 °C;
B. whereas it is estimated that a reduction in global emissions by as early as 2015, with a 25% to 40% reduction by 2020 in developed countries, would not ensure that the objective of limiting temperature increases to 2°C above pre-industrial levels would be attained,
C. arvestades, et globaalse soojenemise vähendamine tasemele 2 °C vähendaks, kuid ei kõrvaldaks tõsiseid tagajärgi põllumajandusele, ilmastikule, rändele ja bioloogilisele mitmekesisusele;
C. whereas limiting global warming to 2˚C would reduce, but not eliminate, dramatic consequences for agriculture, weather hazards, migration and biodiversity,
D. arvestades, et viimastel aastakümnetel on ülemaailmne kaubandus kasvanud üle kahe korra kiiremini kui maailmamajanduse kogutoodang;
D. whereas global trade has increased at more than twice the rate of global economic output in recent decades,
E. arvestades, et kuigi meretranspordi maht (tonnkilomeetrites) on 40 korda suurem kui õhutranspordil, toodab see üksnes kaks korda rohkem kasvuhoonegaase, samas kui veoautode kasvuhoonegaaside heitkogus ühe tonnkilomeetri kohta on neli korda suurem kui rongidel;
E. whereas the volume of sea transport is 40 times that of air transport (in tonnes/km) and yet produces only twice its greenhouse gas (GHG) contamination, whilst lorries produce 4 times more GHG emissions than trains per tonne/km,
F. arvestades, et ülemaailmse kaubanduse jaoks on oluline vabadus valida kasutatav transpordivahend;
F. whereas freedom of choice as regards the means of transport used is essential to worldwide trade,
G. arvestades, et viivitamata tuleb arendada tootmis-, tarbimis- ja kaubandusstruktuure, mis leevendavad kliimamuutusi ja nende mõju majandusele ning suurendavad üldist heaolu;
G. whereas there is an urgent need to develop production, consumption and trade patterns that mitigate climate change and its economic impact and maximise total welfare,
H. arvestades, et energiatõhusus, säästev transpordikorraldus ja lühemad vahemaad tootjate ning tootjate ja tarbijate vahel on elemendid, mis tuleb lisada ELi mis tahes kaubanduspoliitikasse, mis puudutab kliimamuutuse küsimust;
H. whereas energy efficiency, sustainable traffic management and shorter distances between producers and from producers to consumers are elements which must be included in any EU trade policy that has a bearing on the issue of climate change,
I. arvestades, et säästva arengu edendamine peaks jätkuvalt olema ELi kaubanduspoliitika peamine eesmärk, kaasa arvatud püüe tagada, et see kiirendab üleminekut väheste süsinikdioksiidiheitmetega majandusele;
I. whereas promoting sustainable development should continue to be the main objective of EU trade policy, including through seeking to ensure that this accelerates the transition to a low carbon economy,
J. arvestades, et tarbijad peaksid saama parima võimaliku teabe oma ostude põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguse kohta;
J. whereas consumers should receive the best possible information about the GHG emission effects of their purchases,
K. arvestades, et hinnad peavad sisaldama selliste üldkasutatavate varade maksumust, nagu stabiilne kliima;
K. whereas prices must internalise the cost of global commons such as a stable climate,
L. arvestades, et 2007. aasta detsembris Bali saarel toimuv ÜRO kliimamuutuse konverents (COP 13) peaks käivitama läbirääkimised, et saavutada globaalne ja ulatuslik Kyoto-järgne kokkulepe (mis hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2013), mis sisaldab siduvaid kasvuhoonegaaside heitkoguste eesmärke;
L. whereas the UN Climate Change Conference (COP 13) in Bali in December 2007 should launch negotiations to establish a global and comprehensive post-Kyoto agreement (covering the period from 1 January 2013), including binding GHG emission targets,
M. arvestades, et pikaajaline eesmärk peaks olema tagada 2050. aastaks inimese kohta arvutatud kasvuhoonegaaside heitkoguste lähenemine rahvusvahelisel tasandil;
M. whereas the long-term objective should be to ensure the international convergence of equal per capita GHG emissions by 2050,
N. arvestades, et Kyoto protokolli ratifitseerinud riikide konkurentsivõime ei ole kahjustunud (välja arvatud tsemendisektori märkimisväärne erand) ja nad on tõusnud juhtpositsioonile maailmas, kus kasvuhoonegaaside heitkoguseid võidakse reguleerida;
N. whereas the countries that have ratified the Kyoto Protocol have not damaged their competitiveness (with the notable exception of the cement sector) and have positioned themselves as leaders in a world where GHG emissions may be regulated,
O. arvestades, et see ei pruugi jätkuda Kyoto-järgsel perioodil, kui mõned riigid – teiste hulgas eelkõige USA, Austraalia, Hiina ja India – ei järgi eesmärki +2 °C, moonutades seega konkurentsi ettevõtjate kasuks, kes lähevad üle reguleerimata asukohtadesse ning suurendavad kasvuhoonegaaside heitkoguseid tootmises ja transpordis;
O. whereas this may not continue in the post-Kyoto period if some countries, in particular the USA, Australia, China and India, amongst others, are not involved in the '+2°C' objective , thus distorting competition in favour of firms moving to unregulated locations and increasing GHG emissions from production and transport,
P. arvestades, et meetmeid kliimamuutusega võitlemiseks tuleks võtta laial rindel ja kui selles tahetakse edu saavutada, nõuab see maailma kõigi peamiste osaliste koondumist – sõltuvalt nende vastavast arengutasemest – kaubanduspoliitika seisukohtade suunas, mis ühilduvad selle eesmärgiga,
P. whereas action to combat climate change should be taken across a broad front and, if it is to succeed, requires the convergence of all the main players in the world, depending on their respective levels of development, towards trade policy positions compatible with that objective,
2. on seisukohal, et EL ja tema liikmesriigid peavad püüdma rangelt kohaldada Kyoto protokolli jõustamismehhanismi menetlust, kui see jõustub, tagamaks et riigid, kes ei ole eesmärke heaks kiitnud või ei täida neid, ei saa ebaõiglast eelist; on seisukohal, et kui mõni riik ületab oma lubatud heitkogust esimesel kohustuste perioodil, tuleks talt nõuda vahe tasategemist teisel kohustuste perioodil, millele lisanduks karistusena 30%-ne mahaarvamine lubatud kogusest;
Considers that the EU and its Member States must seek to rigorously apply the Kyoto Protocol's enforcement mechanism procedure, when it comes into force, in order to ensure that countries that have not accepted targets or are not meeting them do not enjoy an unfair advantage; considers that where a country exceeds its allowed emissions in the first commitment period, it should be required to make up the difference in the second commitment period, plus a penalty deduction of 30%;
6. avaldab kahetsust, et praegune kaubandussüsteem põhjustab ülemaailmset tööjaotust, mille aluseks on transpordi – mis ei kanna omaenda keskkonnakulusid – suur osakaal homogeensete toodete puhul, mida saaks sama lihtsalt kohapeal toota;
Regrets that the current trading system produces a global division of labour which is based on a very high input of transport - which does not bear its own environmental costs - of homogeneous products which could just as easily be produced locally;
9. tuletab meelde, et kaubanduselt halduslike tõkete kõrvaldamist ja kliimamuutusega võitlemise meetmeid saab ellu viia üksnes võimalikult laia rahvusvahelise koostöö kaudu, mis on ka mõlemas neist valdkondadest juhtrolli mängiva ELi põhihuvides, eriti Euroopa konkurentsivõime säilitamiseks;
Recalls that the dismantling of administrative barriers to trade, and action to combat climate change, can only be achieved through the broadest possible international collaboration, this being also in the essential interests of the EU, which plays a leading role in both these fields, particularly with a view to retaining European competitiveness;