natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a) tahkekütused, nafta, gaas, taastuvad energiaallikad, elekter ja soojus (soojusenergia, kaugküte ja jahutus); taastuvatest ja mittetaastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- ja elektrienergia;
(a) solid fuels, oil, gas, renewable energy sources, electricity and heat (derived heat, district heating and cooling); heat and electricity produced from renewable and non-renewable resources;.
(b) tööstus, kodumajapidamised ja teenused ning transpordisektorid;
(b) the industry, household and services as well as transport sectors;
(c) elekter (soojendamiseks ja jahutamiseks kuluva elektrita), soojusenergia (koos soojendamiseks ja jahutamiseks kuluva elektriga) ja transport; kõikidel juhtudel taastuvatest ja mittetaastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- ja elektrienergia;
(c) electricity (excluding electricity for heating and cooling), heat (including electricity for heating and cooling), and transport; in any event from renewable and non renewable resources;
B OSA: TAASTUVATEST ENERGIAALLIKATEST TOODETUD ENERGIA OSAKAALU SIDUVAD RIIKLIKUD 2020.
PART B: BINDING NATIONAL 2020 AND INTERIM TARGETS FOR THE SHARE OF ENERGY FROM RENEWABLE SOURCES
(b) I lisa B osas sätestatud riiklikud siduvad minimaalsed vahe-eesmärgid;
( b ) binding national interim targets, as set out in Part B of Annex I;
(a) siduvad eesmärgid taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu jaoks elektrienergias:
( a ) binding targets for the share of energy from renewable resources in electricity:
(i) riiklik eesmärk seoses taastuvenergia osakaaluga elektrienergia valdkonnas aastaks 2020 vastavalt I lisa A osale;
(i) national target for the share of energy from renewable resources in electricity in 2020 in order to contribute to the compliance of Part A of Annex I;
(ii) riiklikud vahe- eesmärgid seoses taastuvenergia osakaaluga elektrienergia valdkonnas vastavalt I lisa B osale;
(ii) national interim targets for the share of energy from renewable resources in electricity in order to contribute to the compliance of Part B of Annex I;
(b) siduvad eesmärgid seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga kütmisel ja jahutamisel:
( b ) binding targets for the share of energy from renewable resources in heating and cooling:
(i) riiklik eesmärk seoses taastuvenergia osakaaluga soojus- ja jahutusenergia valdkonnas aastaks 2020 vastavalt I lisa A osale;
(i) national target for the share of energy from renewable resources in heating and cooling in 2020 in order to contribute to the compliance of Part A of Annex I;
(ii) riiklikud vahe-eesmärgid seoses taastuvenergia osakaaluga soojus- ja jahutusenergia valdkonnas vastavalt I lisa B osale;
(ii) national interim targets for the share of energy from renewable sources in heating and cooling in order to contribute to the compliance of Part B of Annex I;
(c) siduvad eesmärgid seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga transpordis:
( c ) binding targets for the share of energy from renewable resources in transport:
(i) riigi eesmärk seoses taastuvenergia osakaaluga transpordisektoris aastaks 2020, et järgida I lisa A osa nõudeid;
(i) national target for the share of energy from renewable sources in transport in 2020 in order to comply with Part A of Annex I;
(ii) riigi vahe-eesmärgid seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga transpordisektoris, et järgida I lisa B osa nõudeid;
(ii) national interim targets for the share of energy from renewable resources in transport in order to comply with Part B of Annex I;
(iii) riiklikud energiatõhususe eesmärgid transpordi valdkonnas, et järgida I lisa A ja B osa nõudeid;
(iii) national energy efficiency targets for transport in order to contribute to comply with Part A and B of Annex I;
D OSA: KONKREETSED MEETMED EESMÄRKIDE SAAVUTAMISEKS
PART D: CONCRETE MEASURES FOR ACHIEVING THE TARGETS
(a) ülevaatlik tabel kõigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise meetmete kohta;
( a ) overview table of all measures concerning the promotion of the use of energy from renewable resources;
(b) üldised ja konkreetsed meetmed energia lõpptarbimise vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks ning energiatõhusus kõikides olulistes valdkondades, nagu elektrienergia, soojus- ja jahutusenergia ning tarnsport;
( b ) general and specific measures on reducing the final energy consumption and on promoting energy efficiency and energy efficiency in each relevant sector, i.e. electricity, heating and cooling and transport
(c) taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise meetmed elektrienergias:
( c ) measures on the promotion of the use of energy from renewable resources in electricity:
(i) üldised meetmed, sealhulgas maksu-, rahandus-, õigus- või muu poliitika taastuvenergia kasutamise edendamiseks, eelkõige kõrvalistes ja eraldatud piirkondades, kus on suur taastuvenergia potentsiaal, näiteks väheasustatud mägised piirkonnad või saared;
(i) general measures including tax, financial, legal and other policies promoting the use of energy from renewable sources, especially in remote and isolated areas rich in renewable energy potential, such as scarcely populated mountainous regions or islands;
(ii) konkreetsed meetmed artiklite 12–14 nõuete täitmiseks;
(ii) specific measures to fulfil the requirements of Articles 12, 13 and 14.
(d) taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise meetmed kütmisel ja jahutamisel:
( d ) measures on the promotion of the use of energy from renewable resources in heating and cooling:
(i) üldised meetmed, sealhulgas maksu-, rahandus-, õigus- või muu poliitika taastuvenergia kasutamise edendamiseks, eelkõige kõrvalistes ja eraldatud piirkondades, kus on suur taastuvenergia potentsiaal, näiteks väheasustatud mägised piirkonnad või saared;
(i) general measures including tax, financial, legal and other policies promoting the use of energy from renewable sources, especially in remote and isolated areas rich in renewable energy potential, such as scarcely populated mountainous regions or islands
(ii) konkreetsed meetmed artiklite 12 ja 13 nõuete täitmiseks;
(ii) specific measures to fulfil the requirements of Articles 12 and 13;
(e) taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise meetmed transpordisektoris:
( e ) measures on the promotion of the use of energy from renewable resources in transport:
(i) üldised meetmed, sh maksu-, rahandus-, õigus- või muu poliitika taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamiseks;
(i) general measures including tax, financial, legal and other policies promoting the use of energy from renewable resources;
(ii) konkreetsed meetmed artiklite 12, 13 ja 15–17 nõuete täitmiseks;
(ii) specific measures to fulfil the requirements of Articles 12 and 13 and Articles 15, 16 and 17;
(f) konkreetsed meetmed biomassist saadud energia kasutamise edendamiseks:
( f ) specific measures on the promotion of the use of energy from biomass:
(ii) konkreetsed meetmed uue biomassi kasutuselevõtuks, võttes arvesse järgmisi põhimõtteid:
(ii) specific measures for new biomass mobilisation taking into account the following principles:
(iii) eesmärkide saavutamiseks vajalik biomassi kogus;
(iii) the amount of biomass needed to meet the objectives;
(iv) biomassi tüüp ja päritolu peavad olema kindlaks määratud;
(iv) the type and origin of biomass shall be defined;
(v) biomassi kättesaadavus/potentsiaal/import ja kasutuse eesmärke peavad üksteisega sobima;
(v) biomass availability/potential/import and objective should fit together;
(vi)- tuleb määratleda biomassi kättesaadavuse suurendamise meetmed, võttes arvesse muid biomassi kasutajaid (põllumajandus ja metsandusel põhinevad sektorid);
(vi) - measures shall be defined to increase biomass availability, taking into account other biomass users (agriculture and forest based sectors);
E OSA: HINNANGUD
PART E: ASSESSMENTS
(a) iga taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tehnoloogia tõenäoline kogupanus siduvate 2020. aasta eesmärkide ja siduvate vahe-eesmärkide saavutamisel, mis on sätestatud seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga elektrienergia, soojus- ja jahutusenergia ning transpordivaldkonnas;
( a ) the total contribution expected of each renewable energy technology to meet the binding 2020 and binding interim targets for the shares of energy from renewable resources in electricity, heating and cooling and transport;
(b) energiatõhususe ja energiasäästu meetmete tõenäoline kogupanus siduvate 2020. aasta eesmärkide ja siduvate vahe-eesmärkide saavutamisel, mis on sätestatud seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga elektrienergia, soojus- ja jahutusenergia ning transpordivaldkonnas;
( b ) the total contribution expected of the energy efficiency and energy saving measures to meet the binding 2020 and binding interim targets for the shares of energy from renewable resources in electricity, heating and cooling and transport;
(c) energia kogu- ja lõpptarbimine 2020. aastal tavapärase stsenaariumi ja säästliku stsenaariumi korral;
( c ) the gross and final energy consumption for 2020 according to a business as usual scenario and an efficiency scenario;
(d) strateegiline keskkonnamõju hindamine vastavalt strateegilise keskkonnamõju hindamist käsitlevale direktiivile 2001/42/EÜ, millega hinnatakse nii taastuvenergia kasutamise keskkonnaalast kasu kui ka mõju.
( d ) a Strategic Environmental Assessment as set out in the SEA Directive 2001/42/EC which incorporates the environmental benefits of the use of energy from renewable sources as well as the impacts.
(e) kulude ning ökoloogilise ja majandusliku tulu analüüs.
( e ) an analysis of the costs and ecological and economical benefits.
Astudes taastuvenergia sajandisse
Stepping into the renewable energy century
Käesoleva raporti kirjutamise ajal on nafta hind umbes 120 USA dollarit barreli eest ja maailma valitsused valmistuvad 2009. aasta Kopenhaageni kliimakonverentsiks.
This report is written at a moment when the oil price is around 120 $/barrel and where the world governments are preparing for the 2009 Copenhagen climate conference.
Maailma energiakorraldus on suures kriisis, kuid nagu Jeremy Rifkin on sõnaosavalt öelnud – see kriisiolukord võib valla päästa ka uued võimalused – kolmas tööstusrevolutsioon päikeseenergiat kasutavate tehnoloogiate juurutamise kaudu.
The world energy regime is in a major crisis but as Jeremy Rifkin describes eloquently - this crisis situation can also trigger new opportunities - the third industrial revolution through the development of sun raise technologies.
EL võib olla selle revolutsiooni tööstuslik juht kolmel tingimusel: käesoleva direktiivi jõustamine, „ressursitarkuse“ ja taastuvate energiaallikate toomine meie tulevase energia- ja kliimajulgeoleku strateegia keskmesse ning raamtingimuste loomine neljale Euroopa tasandil huvipakkuvale taastuvenergia projektile, milleks on:
The EU can be the industrial leader of that revolution under three conditions: getting this directive right, bringing "resource intelligence" and renewables to the heart of our future energy and climate security strategy and creating the framework conditions for 4 renewables projects of European interest, which are:
– strateegiline liit edumeelsete linnade ja piirkondadega, selleks et „alt üles“ kasutusele võtta tohutult mitmekesine tehnoloogiate hulk, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendile esitatud raportis „XXI sajandi 21 taastuvenergia tehnoloogiat“, eriti „hooned jõujaamade klastrina“
- a strategic alliance with progressive cities and regions for a "bottom up" deployment of the huge diversity of technologies described in the report for the EP "21 renewables energy technologies for the XXI century" notably the "buildings as power plants cluster"
– koordineeritud lähenemine Põhjamere ja Läänemere rannikumere tohutu tuule- ja hüdroenergia ressursi kasutusele võtmisele
- a coordinated approach to harvest the enormous off-shore wind and marine energy in the North and Baltic Sea
– üldine kava Kesk ja Ida-Euroopa linnade suuremahuliseks renoveerimiseks (ehitised, kaugküttesüsteemid, ühistransport) koos nende suure biomassi potentsiaali järkjärgulise kasutuselevõtuga
- a master plan for large scale renovation of the cities in Central/Eastern Europe (building stock, district heating systems, public transport) combined with the phasing in of their big biomass potential
– partnerlus Vahemere riikidega energiatõhususe ning päikeseelektri ja tuulejõujaamade vallas .
- a partnership with the Mediterranean countries on energy efficiency and solar thermal electric and wind power plants .
Need neli projekti peavad olema prioriteediks üleeuroopaliste võrkude – energia infrastruktuuri läbivaatamisel ja ELi rahastamises (struktuurifondid, Euroopa Investeerimispank,...).
These four projects have to get priority in the TEN - Energy infrastructure revision and in EU finances (Structural Funds, EIB,...).
Mõned väidavad, et selline strateegia on ELi majandusele liiga kallis.
Some will argue that such a strategy comes with too high costs for the EU economy.
Kuid need väitjad alahindavad tihti tuleviku nafta hinda ja ignoreerivad viimaseid teaduslikke tulemusi taastuvenergia kiire kasutuselevõtu kaudse kasu kohta, nagu elektrihindade alanemine lisanduva tootmisvõimsuse mõjul (Bode & Groscurth-2006 (1 & 2); Sensfuß.-2008 (3))
But these voices often underestimate the future price for oil and they ignore recent academic findings on the huge indirect benefits of quick renewable energy penetration like reduced prices on the electricity power exchanges through the merit order effect (Bode & Groscurth - 2006 (1 & 2); Sensfuß.- 2008 (3))
Raportööri seisukoht komisjoni ette paneku suhtes
The Rapporteur’s view on the proposal of Commission
Ettepanek on tervitatav oma eesmärkide seadmise viisi poolest, sest nii ELi kui ka riikliku tasandi eesmärgid on kohustusliku iseloomuga ning lõpuks on kaasatud ka kütte- ja jahutussektor.
The proposal is welcomed for the way in which targets have been set i.e. the mandatory nature of targets both at the EU and at national level and that the heating and cooling sector is finally incorporated.
Lisaks sellele on esitatud head ettepanekud taastuvenergia investeeringute halduskoormuse vähendamiseks ja võrkudega seonduvates küsimustes.
Furthermore, good proposals have also been made for reducing administrative burdens for renewable investments and on grid related issues.
Ettepaneku nõrgemateks kohtadeks on ilmselgelt päritolutagatiste ja agrokütustega seonduv.
The weakest points of the proposal are clearly in the area of the so called goO’s (guarantees of origin) and in the area of agro-fuels.
Tähtsamad küsimused ja raportööri muudatusettepanekud
The key issues and changes proposed by the Rapporteur
1) Järk-järgult 20% juurde – eesmärkide olemuse tugevdamine
1) Step by step to the 20% - strengthening the nature of the targets
Pärast tippkohtumist 2007. aasta kevadel rõhutasid 27 riigipead selgelt, et nende lubadus saavutada 20% taastuvenergia osakaalu eesmärk on siduv.
On the Spring Summit 2007 the 27 Heads of State have clearly underlined the binding nature of their engagement to achieve the 20% renewable energy target.
Me teeme ettepaneku väljendada seda veelgi selgemalt, muutes 2020. aasta sihtmärgi ja vahe-eesmärgid rohkem siduvaks.
We are proposing to make this even clearer by creating a more binding nature for the 2020 and the intermediary targets.
Lisaks palume komisjonil luua süsteemi, millega eesmärke ületavaid liikmesriike premeeritaks ja täitmata jätjaid trahvitaks rahaliselt.
In addition we ask the Commission to introduce a scheme to give those over-achieving Member States a financial reward and those which fail a financial penalty.
2) Riiklikud raamistikud on olulised: riiklike taastuvenergia tegevuskavade võtmetähtsusega roll
2) National frameworks matter: the key role of national renewables action plans
ELi taastuvenergia edulugu sõltub täna liiga vähesest arvust riikidest, kes on juurutanud tõhusa poliitika.
The EU success story on renewable energies is today reliant on a too small number of countries that have introduced effective policy.
Uue direktiivi tulemuslikkus sõltub nende positiivsete kogemuste laiendamisest kõigile ELi riikidele.
The achievement of the new directive will depend on broadening these positive experiences to all EU countries.
Taastuvenergia kiire kasutuselevõtt eeldab hästiarenenud riiklikku raamistikku, sealhulgas võimaluste analüüsid; usaldusväärsed toetuskavad; planeerimine; juurdepääs infrastruktuurile; kuid ka nn pehmed tegurid, nagu asjakohane loamenetlus ja teadmised/oskused.
The rapid deployment of renewable energies needs a well developed national framework including; potential analyses; reliable support schemes; planning; access to infrastructure; but also soft factors like appropriate authorisation process and knowledge/skills.
Riiklike energiatõhususe tegevuskavade pettumust valmistavad tulemused, millele pani aluse vastava direktiivi lõtv sõnastus, näitavad, kui tähtis on direktiivi teksti lülitada riiklike tegevuskavade üksikasjalik ja ambitsioonikas vorm.
The disappointing results of the national energy efficiency action plans triggered by loose wording in the respective directive shows the importance of detailed and ambitious blueprints in the national action plans being enshrined and enforced in the directive’s text.
Komisjonile antakse volitus halvasti kavandatud riiklike taastuvenergia tegevuskavade tagasilükkamiseks.
The Commission will receive the power to reject badly designed national renewables action plans.
3) Tõhus paindlikkus õigusliku ebakindluse ja ülikasumite asemel
3) Effective flexibility instead of legal uncertainty and windfall profits
Kuna valitsused on õiguslikult kohustatud saavutama nende riiklikud eesmärgid ja need saavutatakse eelkõige riigi jõupingutuste kaudu, siis on tähtis võimaldada valitsustel oma riiklikke toetuskavu kontrollida.
As governments are under a legal obligation to achieve their national targets and as target will be met above all by national efforts, a priority is to enable governments to keep control of their national support schemes.
Komisjoni poolt uue ja segadust tekitava päritolutagatise mõiste kaudu sisse toodud paindlike mehhanismide põhjustatud õiguslikku ebakindlust on hästi analüüsinud mitu õiguseksperti (Neuhoff et al 2008 (4); EFETi avalik kiri (5)).
The legal uncertainties arising from the flexibility instruments introduced by the Commission text through its confusing and complex new concept of goO (guaranties of origin) have been well analysed by a number of legal expertises (Neuhoff and others 2008 (4); EFET open letter (5)).
Artiklis 8 päritolutagatistele antud kolmekordne funktsioon – avalikustamine, arvestuse/kaubanduse toetamine ja eesmärkide arvestus tekitab õiguslikke raskusi ja kahjustab riiklikke toetuskavasid, luues kohustusliku kauba, millega kauplemist ei saa piirata, nagu sätestatud artiklis 9, ilma et kahjustataks ELi lepingu artiklites 28 ja 30 tagatud põhiõigusi.
The triple function given in Article 8 to the goOs – disclosure, support accounting/trade and target accounting generates legal difficulties and undermines national support schemes by creating a mandatory good for which trade can not be limited, as foreseen in Article 9, without impeding the fundamental rights as guaranteed in the EU Treaty Articles 28 and 30.
Selline ebakindlus võib põhjustada äärmist ebakindlust investorite seas.
Such legal uncertainties could potentially trigger huge uncertainties for investors.
Siiski ei vii edasi ka kontseptsioon, mida õiguskindluse loomiseks pooldavad suured energiatootjad (näiteks EURELECTRIC) ja elektritarnijad (EFET), millega soovitakse luua kogu ELi hõlmav taastuvenergia sertifikaatide turg.
However, the concept favoured by the large power producers (e.g. EURELECTRIC) and the traders of electricity (EFET) to bring legal certainty by creating an EU wide renewables certificate market is not the way forward.
Selline süsteem mitte ainult ei kahjustaks olemasolevaid riiklikke toetuskavasid, vaid võiks tuua kaasa ka 30 miljardi euro väärtuses ülikasumeid kaubandusringkondadele ja tootjatele, liikudes eemale tehnoloogiale vastaval konkreetsel keskmisel hinnal põhinevatest toetuskavadest marginaalse turu suunas, kus hinna määraks kõige kallim marginaalne taastuvenergia sertifikaat.
Such a scheme would not only undermine the existing national support schemes, but also potentially generate €30 billion in windfall profits for traders and generators by moving from the technology specific average price support schemes to a marginal market where the most expensive marginal renewable certificate would set the price.
See ületaks suurelt komisjonipoolses mõju hinnangus välja pakutud võimaliku 8 miljardi euro suuruse „paindlikkuse“ kasu.
This would by far exceed the potential €8 billion "flexibility" benefits identified in Commission's impact assessment.
Kogu ELi hõlmava sertifikaatide turu lähenemise on tagasi lükanud mitu teadlast (Ragwitz, 2008 (6)), tarbijad (näiteks Saksa keemiatööstus) ja mitu valitsust (näiteks Poola, Saksamaa, Hispaania, Kreeka, Prantsusmaa...).
The EU wide certificate market approach has been refuted by a number of academics (Ragwitz, 2008 (6)), consumers (e.g. German Chemical Industry) and by a number of governments (e.g. Poland, Germany, Spain, Greece, France...).
Selle õigusliku probleemi lahenduseks on päritolutagatiste kolme funktsiooni eraldamine:
The solution to this legal problem is to separate the three functions given to goO's:
– Päritolutagatistele peaks jääma ainult nende algne avalikustamise funktsioon, nagu nähti ette 2001. aasta taastuvelektri direktiiviga, ja rohelise elektri märgistamise funktsioon (elektri siseturg).
- GoO's should be limited to their original "disclosure" function as foreseen in the 2001 renewables electricity directive and for the labelling of green electricity (internal electricity market).
Süsteemi tuleb täiustada, et välistada kahekordne kauplemine päritolutagatistega ja tagada vabatahtliku rohelise elektri ostmise „lisatoetus“.
The system has to be improved in order to exclude the "double trading" with goO's and to guarantee the "additionality" of voluntary green electricity purchases.
Tuleb lõpetada tarbijate eksitamine selle kaudu, et võimaldatakse olemasolevatest hüdroelektrijaamadest pärinevat odavat elektrit „rohelise elektrina” ümber pakendada ja väita, et sellest tuleneb tarbijatele lisaväärtus, mis väärib kõrgemat hinda,
Misleading consumers by allowing cheap electricity from existing hydropower plants to be re-packaged as “green electricity” and suggesting added value for the consumer and therefore requiring a premium price must end,
– Eesmärkide arvestus ei peaks toimuma päritolutagatiste abil, vaid EUROSTATi kontrollitud andmete alusel.
- Target accounting should not be done through goO's but on the basis of verified data from EUROSTAT.
Hiljutine kokkulepe uue ELi energiastatistika määruse osas parandab tunduvalt andmete kiiret kättesaadavust ja täpsust,
Early availability and detailed data will be substantially enhanced by the recent agreement on a new EU regulation for energy statistics,
– Tuuakse sisse energia ülekandmise arvestuse tunnistused nende valitsuste jaoks, kes soovivad ühisprojektide ja isikute vaheliste ülekannete kaudu saavutada suuremat paindlikkust.
- Transfer accounting certificates (TACs) will be introduced for those governments wanting to achieve flexibility by transfers between companies and by joint projects.
Ülekandmise arvestuse tunnistused pakuvad komisjoni tekstis ettenähtuga samu võimalusi, kuid ilma õigusliku ebakindluseta.
These TACs allow the same facilities as foreseen by the Commission text, but without the legal uncertainties.
4) Lisapaindlikkuse loomine eesmärkide saavutamiseks
4) Creating additional flexibilities to achieve the targets
Samuti tuleks laiendada direktiivis ette nähtud paindlikke mehhanisme.
The flexibility schemes foreseen in the directive should also be broadened.