natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. arvestades, et kaubandus ning inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimine on olulised tegurid rahu ja jõukuse tagamisel maailmas, kuid neid ei saa pidada kõikide probleemide lahenduseks maailma riikide vahel; arvestades siiski, et poliitilisest ummikseisust võib leida väljapääsu kaubandussidemete tugevdamisega, tagades seejuures konfliktide lahendamise viisina ühiste huvide määratlemise eelkõige keskkonnakaitse alal;
K. whereas the trade sector and the protection of human rights, social and environmental standards are important aspects in guaranteeing peace and prosperity in the world, but they cannot be called upon as a solution to all the problems which occur between states; whereas, however, that deadlock in political situations can be overcome by strengthening trade relations, thereby ensuring the definition of common interests, notably in the field of environmental protection, as a way to settle conflicts,
L. arvestades, et teised riigid on andnud head eeskuju sotsiaalsete standardite lisamisel kaubanduslepingutesse;
L. whereas other countries have set positive examples for including social standards in trade agreements,
2. tuletab meelde, et kaubanduspoliitika on ELi üldeesmärkide saavutamise vahend ning et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 teostatakse ELi kaubanduspoliitikat „kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega” ja vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3 peab EL „toetama maailma säästvat arengut, rahvaste solidaarsust ja vastastikust austust, vaba ja ausat kaubandust, vaesuse kaotamist ning inimõiguste, eriti lapse õiguste kaitset, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas ÜRO põhikirja põhimõtete austamist”;
Recalls that the common commercial policy is an instrument in the service of the European Union’s overall objectives, and that, pursuant to Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the EU’s common commercial policy must be conducted ‘in the context of the principles and objectives of the Union’s external action’, and that, pursuant to Article 3 of the Treaty on European Union, it must contribute, in particular, ‘to the sustainable development of the Earth, solidarity and mutual respect among peoples, free and fair trade, eradication of poverty and the protection of human rights, in particular the rights of the child, as well as to the strict observance and the development of international law, including respect for the principles of the United Nations Charter’;
3. kutsub WTOd ja ÜRO peamisi institutsioone üles tegema inimõiguste valdkonnas mitmepoolsel tasandil tihedamat koostööd; on seisukohal, et tihedam suhtlemine ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ja erimenetluste valdkonnas oleks eriti kasulik inimõiguste austamist toetava mitmepoolse kaubandusraamistiku tagamisel; on samuti seisukohal, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ekspertarvamust võiks arvesse võtta WTO vaekogude ja apellatsioonikogu töös, kui esineb inimõiguste tõsise rikkumise juhtumeid;
Encourages greater cooperation at multinational level between the WTO and the main United Nations institutions in the human rights field; considers that closer links with the Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights and with the special procedures would be particularly useful to provide a multilateral trade framework which would enhance respect for human rights; considers, similarly, that the High Commission’s expertise could be taken into account within WTO panels and the appeals body when cases of serious breaches of human rights are observed;
a) palub seoses sellega, et ILO-le antaks WTOs ametliku vaatleja staatus ning õigus WTO ministrite konverentsil sõna võtta;
a) to this end calls for the ILO to be granted official observer status in the WTO and the right to speak at WTO ministerial conferences;
b) teeb ettepaneku luua WTOs kaubanduse ja keskkonna komitee eeskujul kaubanduse ja inimväärse töö komitee; nõuab, et mõlemale komiteele antaks selgelt määratletud ülesanded ning neil oleks reaalne mõjuvõim;
b) proposes setting up a committee on trade and decent work within the WTO, on the lines of the Committee on Trade and Environment; and insists that both committees are given a clearly defined remit, and have tangible influence;
c) teeb ettepaneku näha ette võimalus pöörduda ILO ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo poole juhul, kui kaubandusvaidluste käigus tuleb käsitleda rahvusvaheliste töökonventsioonide rikkumise teemat;
c) proposes that relevant cases where a breach of international labour conventions is involved in a trade dispute could be referred to the ILO as well as to the Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights;
6. kinnitab taas, et ühest küljest avatud ja mittediskrimineeriva mitmepoolse kaubandussüsteemi säilitamise ja käigushoidmise eesmärk ning teisalt keskkonnakaitse ja säästva arengu edendamise eesmärk peavad üksteist toetama; rõhutab, et GATTi artikli 20 kohaselt võivad liikmesriigid võtta keskkonna kaitseks kaubandusmeetmeid, kui neid meetmeid ei rakendata viisil, mis võiks tekitada meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist; ergutab liikmesriike seda sätet täiel määral kasutama;
Reaffirms that the objectives of maintaining and preserving an open and non-discriminatory multilateral trade system on the one hand, and protecting the environment and promoting sustainable development on the other hand, should be mutually supportive; underlines that, pursuant to Article 20 of the GATT, the Member States may adopt trade measures to protect the environment, subject to the requirement that such measures are not applied in a manner which would constitute a means of arbitrary or unjustifiable discrimination; encourages the Member States to make full use of this provision;
11. teeb ettepaneku luua pärast rahvusvahelise kliimakokkuleppe üle peetavate läbirääkimiste lõpetamist ja kokkuleppe sõlmimist tõeline Maailma Keskkonnaorganisatsioon, et tagada võetud kohustuste täitmine ja keskkonnastandardite järgimine; selle tulevase organisatsiooni poole pöördumine oleks kohustuslik näiteks siis, kui tegu on keskkonnaalase dumpinguga;
Proposes, once the international agreement on the climate has been negotiated and signed, that a genuine World Environmental Organisation be set up to enforce application of the commitments that will have been made, and to ensure compliance with environmental standards; points out that it would, for example, be obligatory to refer cases of environmental dumping to this future organisation;
Inimõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid kahepoolsetes kaubanduslepingutes
Human rights and social and environmental standards in bilateral trade agreements
a) loetelu miinimumstandarditest, mida peavad järgima kõik ELi kaubanduspartnerid; sotsiaalvaldkonnas peavad standardid vastama ILO kaheksale aluskonventsioonile (tööõiguse põhireeglid), mis on loetletud ILO deklaratsioonis aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl (1998); nendele kaheksale konventsioonile lisanduvad tööstusriikide puhul ILO neli prioriteetset konventsiooni; keskkonnakaitse ja inimõiguste järgimise valdkonnas peavad miinimumstandardid vastama keskkonda ja head valitsemistava käsitlevatele konventsioonidele, nagu on sätestatud määruses üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta;
a) a list of minimum standards that must be respected by all the EU’s trading partners; from a social viewpoint, these standards must correspond to the ILO’s eight Core Labour Standards as listed in the ILO Declaration on Fundamental Rights and Principles (1998); in addition to these eight Core Standards, there are the four ILO Priority Conventions for the industrialised countries; with regard to the environment and respect for human rights, the minimum standard must correspond to the list of conventions on the environment and the principles of good governance as set out in the European regulation on the scheme of generalised tariff preferences;
16. rõhutab, et kõnealuste standardite järgimise all tuleb mõista nende ratifitseerimist, siseriiklikku õigusesse ülevõtmist ja tegelikku rakendamist kogu riigi territooriumil;
Stresses that respect for these standards must be understood to include their ratification, their incorporation into national law and their effective implementation throughout the country’s territory;
b) kutsub komisjoni üles töötama välja inimõiguste mõjuhinnanguid, mis täiendaksid säästva arengu mõju kohta teostatavaid hinnanguid, kasutades inimõigustel ning sotsiaalsetel ja keskkonnastandarditel põhinevaid kergesti mõistetavaid kaubanduslikke näitajaid;
b) asks the Commission to carry out impact studies on human rights in addition to those on sustainable development, with comprehensible trade indicators based on human rights and on environmental and social standards;
c) kutsub mõlemaid osapooli üles esitama korrapäraselt aruandeid lepingu alusel võetud kohustuste täitmisel tehtud üldiste edusammude kohta;
c) calls on both parties to submit regular reports on the general progress of implementation of all the commitments made under the agreement;
d) palub komisjonil tagada partnerriikide parlamentide kaasamine kaubandusläbirääkimistesse, et parandada haldust ja demokraatlikku järelevalvet arengumaades;
d) asks the Commission to ensure that partner countries’ parliaments are involved in trade negotiations, with a view to enhancing governance and democratic scrutiny in developing countries;
20. nõuab, et ELi kaubanduslepingud tagaksid tõhusalt maksimaalse läbipaistvuse, ranged avaliku hanke tingimused ja ettevõtete aruandluse maade kaupa nii arenenud kui ka arengumaades, et takistada kapitali ebaseadusliku väljavoolu;
Calls for EU trade agreements effectively to provide for the highest levels of transparency, stringent public procurement standards and country-by-country reporting by businesses in both developed and developing countries, with a view to combating illicit capital flight;
a) kaebuste esitamise menetlus, mis on avatud sotsiaalpartneritele;
a) a complaints procedure open to the social partners,
b) sotsiaal- ja keskkonnaprobleemidega seotud vaidluste kiire ja tõhus lahendamine sellise sõltumatu organi abil nagu poolte valitud eksperdirühmad, mis moodustatakse nende liikmete teadmiste alusel inimõiguste, tööõiguse ja keskkonnaõiguse valdkonnas ning kelle soovitused ja soovituste rakendamist käsitlevad sätted peaksid olema selgelt määratletud menetluse osa;
b) appeals to an independent body to settle disputes relating to social and environmental problems speedily and effectively, such as panels of experts selected by both parties on the basis of their expertise in human rights, labour law and environmental law, and whose recommendations would have to form part of a well-defined process, with implementing provisions,
23. rõhutab vajadust täiendada lepinguid kaasnevate meetmetega, sealhulgas tehnilise abi meetmete ja koostööprogrammidega, mille eesmärk on tõsta rakendussuutlikkust, eelkõige inimõiguste põhikonventsioonide ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite rakendamise suutlikkust;
Underlines the importance of adding accompanying measures to these agreements, including technical assistance measures and cooperation programmes, aiming to improve implementation capacity, in particular of the fundamental conventions in the area of human rights and social and environmental standards;
Inimõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid ühepoolsetes kaubandussuhetes: üldine soodustuste süsteem GSP ja GSP+
Human rights and social and environmental standards in unilateral trade relations: GSP and GSP+
28. palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe alusel parlamendile rahvusvaheliste kaubanduslepingute läbirääkimiste vältel alati põhjalikku teavet kõikide asjakohaste teemavaldkondade kohta;
Calls on the Commission, in accordance with the Framework Agreement on relations between the European Parliament and the Commission, to provide Parliament at all times with comprehensive information on all relevant topics during negotiations on international trade agreements;
Inimõiguste klausli lisamine või sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohaldamine kaubandusläbirääkimistel on rahvusvahelist üldsust lõhestavad keerulised probleemid.
The inclusion of the human rights cause or the application of social and environmental standards in trade negotiations are complex problems which divide the international community.
Seetõttu on arusaadav, miks standardite küsimust on mitmepoolsetes organisatsioonides ja eelkõige WTOs nii raske rahulikult arutada, kuna sotsiaalklausel lisatakse kahepoolsetesse kaubanduslepingutesse järjest sagedamini.
It is understandable, therefore, that calm discussion of the question of standards is extremely difficult within multilateral bodies, and even more so within the WTO, while the social clause is appearing more and more frequently in bilateral trade agreements.
Praegu võib täheldada järjest suuremat lõhet rahvusvahelise kaubanduse ja teiste rahvusvahelise õiguse eeskirjade vahel, mistõttu tuleb leida uusi teid rahvusvaheliste organisatsioonide (WTO ja ILO) töö tegelikuks kooskõlastamiseks.
What is currently being observed is a growing imbalance between the rules of international trade and the other standards of international law, and it is therefore necessary to open up new ways of thinking in an attempt in particular to achieve genuine coordination between the international organisations WTO and ILO.
Euroopa Liidul on selles maailma tasandil uue juhtimise kehtestamise püüdlustes otsustav roll ning ta peab selleks edendama rahvusvaheliste institutsioonide poliitikavaldkondade sidusust.
The European Union has a key role in this quest for a new world governance and to this end must encourage consistency in the policies adopted by international institutions.
Praegu, mil Euroopa Liit vaatab läbi oma kaubandusstrateegiat, peab ta seda tõsiasja silmas pidades kaaluma, millist kaubanduspoliitikat ta soovib.
At a time when it is reviewing its trade strategy, the European Union should ask itself, in the light of this observation, what kind of trade policy it wants to adopt.
Kui ta tahab tõesti võtta selgelt protektsionismivastase hoiaku, peab ta samas tagama, et rahvusvaheline kaubandus oleks õiglane ja selle kasu vastastikune.
If it actually wants to send a clear message against protectionism, it must also ensure that international trade is fair and its benefits are mutual.
Liit peab oma poliitikavaldkondadega, eelkõige kaubanduspoliitikaga kaitsma oma ärihuve, pidades kinni ja kohustades ka teisi kinni pidama oma standarditest ja väärtustest.
The EU, through its policies and particularly its trade policy, must uphold its commercial interests while complying with and ensuring that others comply with its standards and values.
See tõekspidamine peab aitama ELi eri institutsioonidel välja kujundada ja ellu viia uus kaubanduspoliitika, mis oleks ambitsioonikas ning tugineks põhimõttekindlusele ja dialoogile.
It is this thought that should help the various European institutions to launch and conduct a new trade policy, an ambitious policy based on firmness and dialogue.
Ei tohi unustada, et Euroopa tööstus- ja kaubandusettevõtted peavad rangelt järgima sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid eeskirju.
We should not forget that European industries and businesses are bound in Europe by strict social and environmental rules.
Kui Euroopa Liit järgib rangeid nõudeid, peab ta õiglase ja ausa kaubanduse säilitamise huvides suutma seda nõuda ka oma kaubanduspartneritelt ja eelkõige tärkava majandusega riikidelt ning kehtestama nõudeid kvaliteedi ja säästvuse osas, eelkõige tema territooriumile sisenevate toidukaupade puhul.
If the European Union complies with binding standards, it must also be able to require the same from its trading partners and particularly from emerging countries, and insist on quality and sustainability, particularly for food products coming into its territory, in order to preserve fair and equitable trade.
Selles mõttes kujutavad Euroopa ühtse turu tervishoiu, ohutuse, keskkonna ja töötajate kaitse valdkonna ranged eeskirjad endast eripärast Euroopa mudelit, mis peab olema eeskujuks rahvusvahelisel tasandil ja mitmepoolsetes organisatsioonides ning kajastuma kahepoolsete kaubanduslepingute üle peetavates läbirääkimistes.
In this sense, the European single market’s tough rules on health, safety, the environment and protection of workers and consumers are a specific European model which should serve as an inspiration at international level and in multilateral fora and be reflected in the current negotiations on bilateral trade agreements.
Liit tagaks nii laiemalt selle, et kaubandus- ja arengupoliitikaga elluviidavad välispoliitilised poliitikameetmed annavad tõhusa panuse nende kolmandate riikide sotsiaalsesse arengusse, kellega tal on kaubandussuhted.
The EU would then have a more global assurance that the external policies that it applies through its trade and development policies make an effective contribution to social development in the non-member states with which it trades.
Lahenduste leidmine ja selle teemavaldkonna kohta mõningate ettepanekute esitamine aitaks seega jätta kodanikule liidu kaubanduspoliitikast positiivne mulje (praegu suhtuvad inimesed kaubandusläbirääkimistesse tõrjuvalt või on läbirääkimised seotud kartustega) ning anda panuse võrdseid konkurentsitingimusi käsitlevasse arutelusse.
Working out a response to this issue and putting forward some proposals would thus help the public to take back ownership, in a positive way, of EU trade policy (in a context where trade negotiations are rejected or feared) and contribute to the debate on level playing field conditions for trade.
Euroopa Liit peab seega leidma tasakaalu piirangutega ja liberaalse kaubanduse vahel ning kompromissi oma ärihuvide kaitse ja üldiste väärtuse, nagu siduvate sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohaldamine, austamise nõude osas.
The European Union must therefore find a balance between restrictive and liberal approaches to trade and a compromise between defending its commercial interests and requiring respect for universal values, such as the application of binding social and environmental standards.
Kompromissi leidmiseks peab liit seadma sisse dialoogi oma partneritega ja leidma ühise aluse oma väärtuste vahendamiseks.
To try to achieve this compromise, the Union must set up a dialogue with its partners and find common ground with regard to its values.
Läbipaistvuse tagamisel ja dialoogi pidamisel on Euroopa Parlamendil oluline roll tänu Lissaboni lepinguga saadud uutele volitustele.
Through this effort to be transparent and hold a dialogue in the light of the new powers that the Lisbon Treaty has given it, the European Parliament has a key role to play.
Parlament peab läbirääkimiste pidamiseks andma poliitilise ja moraalse volituse.
In this way it must confer a political and moral mandate on the negotiations.
Samuti peab ta kinnitama, et liit peab kaitsma oma ärihuve, ning rõhutama samas vajadust töötada välja õiguslik raamistik.
It must also express the fact that the Union has to defend its commercial interests and at the same time state the need for a framework of standards.
Eespool mainitud probleemi saab käsitleda mitmepoolsel, kahepoolsel ja ühepoolsel tasandil.
As well as the issue discussed above, there are various ways the subject can be treated, at multilateral, bilateral or unilateral level.
I. Inimõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid mitmepoolsetes kaubandussuhetes
I. Human rights and social and environmental standards in multilateral trade relations
Nagu eespool juba mainitud, on oluline edendada rahvusvaheliste institutsioonide meetmete sidusust ning kehtestada maailma tasandil uus juhtimine, mida kooskõlastaks Maailma Kaubandusorganisatsioon, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja (tulevane ?)
As set out above, it is vital to promote consistency in the policies adopted by international institutions and to set up a new world governance coordinated by the World Trade Organisation, the International Labour Organisation and a (future?)
Maailma Keskkonnaorganisatsioon.
World Environment Organisation.
On teada, kui raske on rahvusvahelise kaubanduse eeskirjadesse lisada standardeid, mis ei kuulu kaubanduse valdkonda.
We know how difficult it is to include standards that do not belong to the field of trade in international trade regulations.
Järelikult saab ILOga tihedama dialoogi pidamise abil tagada teatavate sotsiaalsete standardite aluste arvessevõtmine.
Thus, it is perhaps more specifically by stepping up the dialogue with the ILO that certain fundamentals linked to respect for social standards can be taken into account.
Seetõttu tuleks tugevdada ILO rolli ja tal peaks olema organ eeskirjade tõlgendamiseks.
To this end the role of the ILO should be reinforced and it should also have a standards interpretation body.
Lisaks sellele, et oleks soovitav muuta kõigile kohustuslikuks ILO põhiliste eeskirjade järgimine, tuleks sätestada ILO poole pöördumine (nt nii, et WTO küsib eelotsust ILO-lt) tööalaste põhiõiguste küsimuses, kui tegu on rahvusvaheliste vaidluste, sh kaubandusvaidluste lahendamisega.
Apart from the fact that universal, mandatory compliance with the main ILO standards is recommended, the ILO should also be referred to on issues of fundamental labour rights in the context of settlement of international disputes, including trade disputes (in the form of preliminary referral by the WTO to the ILO).
Kui sotsiaalsete standarditega arvestamine kaubanduses ei ole veel levinud, siis keskkonna valdkonnas käsitletakse mitmepoolsetes keskkonnalepingutes mitmepoolsel kokkuleppel nn õiguspäraseid, keskkonnaga seotud eesmärkide saavutamiseks nõutavaid kaubandusmeetmeid, mille puhul ei ole tegu pelgalt varjatud kaubanduspiirangutega, praegu kui GATTi artiklis XX sätestatud erandeid.
Although the issue of trade taking account of social standards is still a minor one, with regard to the environment, the trade measures required by multilateral environmental agreements (MEAs) to achieve environmental objectives which are considered ‘legitimate’ by multilateral consensus, and which are not just disguised restrictions on trade, now seem to be considered as part of the exceptions under Article XX of the GATT.
Keskkonna valdkonnas oleks asjakohane luua konkreetne ülemaailmne organisatsioon.
Finally, on the environmental question, a specific world organisation should be set up.
Kui organisatsiooni pädevusvaldkond on võrreldes teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu WTO, kindlalt määratletud ja selge ning kui see võimaldab tegutseda üldiselt tunnustatud põhimõtete alusel, võiks selle organisatsiooni ehk Maailma Keskkonnaorganisatsiooni ülesanne olla keskkonnastandardite väljatöötamine ja rakendamine.
If, like the WTO, its mandate is well-defined and clear in relation to the other international organisations, and if it allows it to act on the basis of commonly agreed principles, this organisation, known as the World Environment Organisation, could be responsible for defining and implementing environmental standards.
Seega võiks Maailma Keskkonnaorganisatsiooni poole pöörduda keskkonnaalase dumpingu juhtumite korral.
Cases of environmental dumping could be referred to it.
Inimõiguste küsimuses tuleks tõhustada mitmepoolsel tasandil tehtavat koostööd WTO ja inimõigustega tegelevate ÜRO peamiste institutsioonide vahel.
On the human rights question, increased cooperation should finally be set up at multilateral level between the WTO and the main United Nations human rights institutions.
Näiteks võiks WTO vaekogude ja apellatsioonikogu töös võtta inimõiguste tõsise rikkumise juhtumite puhul arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ekspertarvamust.
The expertise of the High Commissioner’s office could for example be taken into account in WTO panels and its appeals body when serious breaches of human rights are observed.