natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse 1998. aasta ÜRO Euroopa Majandusorganisatsiooni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Århusi konventsioon);
– having regard to the 1998 UNECE Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters (Aarhus Convention),
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu 2008. aasta konventsiooni ametlikele dokumentidele juurdepääsu kohta;
– having regard to the 2008 Council of Europe Convention on Access to Official Documents,
– võttes arvesse nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi 2009. ja 2010. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 17 kohaseid aruandeid dokumentidele juurdepääsu kohta;
– having regard to the Annual Reports for 2009 and 2010 from the Council, the Commission and the European Parliament on access to documents, in accordance with Article 17 of Regulation (EC) No 1049/2001,
– võttes arvesse 2010. aasta Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet
– having regard to the 2010 Framework Agreement on Relations between the European Parliament and the European Commission
– võttes arvesse 20. novembri 2002. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelist institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi juurdepääsu kohta nõukogu tundliku sisuga teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas
– having regard to the Interinstitutional Agreement of 20 November 2002 between the European Parliament and the Council concerning access by the European Parliament to sensitive information of the Council in the field of security and defence policy
– võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone 14. jaanuarist 2009 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele
– having regard to its previous resolutions of 14 January 2009 on public access to European Parliament, Council and Commission documents
Vastuvõetud tekstid, P7_TA (2010)0435. ning 17. detsembrist 2009 dokumentidele juurdepääsu käsitleva õigusliku raamistiku vajaliku edasiarenduse kohta lähtuvalt Lissaboni lepingu jõustumisest, määrus (EÜ) nr 1049/2001
Texts Adopted, P7_TA(2010)0435 . , and 17 December 2009 on improvements needed to the legal framework for access to documents following the entry into force of the Lisbon Treaty, Regulation (EC) No 1049/2001
– võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 104 lõiget 7;
– having regard to Rule 48 and Rule 104(7) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A7-0245/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0245/2011 ),
A. arvestades, et Lissaboni lepinguga kehtestati uus ELi institutsioonide läbipaistvuse konstitutsiooniline raamistik, kehtestades – tagamaks avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus (ELi toimimise lepingu artikkel 298) – kindla põhiõiguse tutvuda ELi institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidega; arvestades, et õigus, mis aluslepingu kohaselt ei ole üksnes ELi kodanikel, vaid ka kõigil füüsilistel ja juriidilistel isikutel, kes elavad mõnes liikmesriigis, ja mille puhul tuleks järgida üldpõhimõtteid ja piiranguid (lähtudes avalikest ja erahuvidest), mis Euroopa Parlament ja nõukogu on kehtestanud määrustega (ELi toimimise lepingu artikkel 15);
A. whereas the Lisbon Treaty introduced a new constitutional framework of EU institutional transparency, with a view to an open, efficient and independent European administration (Article 298 TFEU), by establishing a firm fundamental right of access to documents of EU institutions, bodies, offices and agencies; whereas this right is afforded by the Treaty not only to EU citizens but also to any natural or legal person residing in a Member State, and should be exercised in compliance with the general principles and limits (set with a view to protecting certain public or private interests) laid down by the regulations adopted by the European Parliament and the Council (Article 15 TFEU),
B. arvestades, et praegu kehtib üldreegel, mille kohaselt peab andma seadusloomega seotud dokumentidele täieliku juurdepääsu, samas kui seadusloomega mitteseotud dokumentidega seotud erandeid tuleks kitsendada, kusjuures need kaks lähenemisviisi ei tohi teineteist õõnestada;
B. whereas it is now a general rule that access to legislative documents should be fully provided, while exceptions regarding non-legislative documents should be narrowed, and whereas the two approaches should not undermine each other,
C. arvestades, et uutes aluslepingutes ei mainita enam „nõukogu otsustamisprotsessi tõhususe säilitamist” (endise Euroopa Liidu lepingu artikkel 255 ja artikli 207 lõige 3) ehk nn mõtlemisruumi kui võimalikku piirangut läbipaistvusele, vähemalt seadusandlike menetluste puhul; arvestades, et haldusmenetluste korral tuleks nn mõtlemisruumi käsitleda kooskõlas ELi lepingu artikliga 1 ja ELi toimimise lepingu artikliga 298, mille kohaselt on nõutav avatud, tõhus ja sõltumatu halduskorraldus;
C. whereas the new Treaties no longer mention ‘the preserving of the effectiveness of the Council’s decision-making process’ (Articles 255 and 207 (3) of the former TEC) – the so-called ‘space to think’ – as a possible limit to transparency as far as legislative procedures are concerned; whereas for administrative procedures the ‘space to think’ should be framed in line with Article 1 TEU and Article 298 TFEU, which require an open, efficient and independent administration,
D. arvestades, et läbipaistvus on osalusdemokraatia oluline osa, täiendades esindusdemokraatiat, millel põhineb liidu toimimine, nagu see on selge sõnaga sätestatud ELi lepingu artiklites 9–11, võimaldades kodanikel osaleda otsustamisprotsessis ja viia ellu üldsuse poolset järelevalvet, tagades seeläbi demokraatliku poliitilise süsteemi legitiimsuse;
D. whereas transparency is an essential part of participatory democracy, being complementary to representative democracy, on which the functioning of the Union is based, as explicitly stated in Articles 9-11 TEU, allowing the citizen to participate in decision-making and to exercise public scrutiny, and thus ensuring the legitimacy of a democratic political system,
E. arvestades, et kodanikud nõuavad suuremat demokraatiat, läbipaistvust, institutsioonide ja poliitikategijate avatust ning tugevamat korruptsioonivastast võitlust; arvestades, et juurdepääs dokumentidele ja informatsioonile on üks viis, kuidas kindlustada kodanikele võimalus osaleda demokraatlikus protsessis ning tõkestada korruptsiooni ja võidelda selle vastu;
E. whereas citizens are calling for more democracy, transparency, openness of institutions and of political actors and a stronger fight against corruption; whereas access to documents and information is one of the ways to make sure citizens can be involved in the democratic process and that corruption is prevented and fought,
F. arvestades, et Euroopa Liidul on jätkuvalt oht sattuda kriitika alla pideva läbipaistvuse, avatuse ning kodanike teavitamise ning dokumentidele juurdepääsu puudumise tõttu, mida näitab suutmatus võtta vastu dokumentidele juurdepääsu reguleerivat määrust, kuna komisjon lükkab tagasi Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud ning liikmesriigid ei soovi anda kodanikele ja Euroopa Parlamendile juurdepääsu dokumentidele, nõupidamistele ja aruteludele;
F. whereas furthermore the EU progressively risks to become the target of criticism because of the continuous lack of transparency, openness and access to documents and information for citizens, as demonstrated by the impossibility to adopt a new Regulation on the right of access to documents, due to the Commission refusal to accept Parliament’s amendments and Member States’ unwillingness to open up their documents, discussions and deliberations to citizens and the Parliament,
G. arvestades, et ELi tasandil peaks võtma täiendavaid ja karmimaid korruptsioonivastaseid meetmeid selleks, et tagada ELi institutsioonide korruptsioonivabadus kõikjal ning kõigil tasanditel, ja arvestades, et Euroopa Parlament peaks tegema oma järeldused hiljutistest negatiivsetest kogemustest ning koostama eeskirjad, sh eeskirjad, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi liikmete ja töötajate ning lobistide ja huvigruppide vaheliste suhete läbipaistvuse suurendamine;
G. whereas further and more stringent measures against corruption should be taken at EU level to ensure that EU institutions are immune from it, at all levels and everywhere, and whereas Parliament should learn from recent negative experiences by drawing up rules, including rules providing for enhanced transparency, on the relations of MEPs and Parliament’s staff with lobbyists and interest groups,
H. arvestades, et selleks et tagada demokraatliku poliitilise süsteemi vastutus ja legitiimsus, peab kodanikel olema õigus teada, kuidas nende esindajad tegutsevad, olles valitud või nimetatud avalikesse organitesse või esindades liikmesriike Euroopa või rahvusvahelisel tasandil (aruandluskohustuse põhimõte), kuidas toimib otsustusprotsess (sh dokumendid, muudatusettepanekud, ajakavad, seotud osapooled, hääletused jne) ning kuidas eraldatakse ja kasutatakse avaliku sektori raha ning millised on tulemused (ressursside jälgitavuse põhimõte);
H. whereas, in order to guarantee the accountability and legitimacy of a democratic political system, citizens have a right to know how their representatives act, once elected or appointed to public bodies or representing the Member States at European or international level (principle of accountability), how the decision-making process works (including documents, amendments, timetable, players involved, votes cast, etc), and how public money is allocated and spent, and with what results (principle of traceability of funds),
I. arvestades, et määruses (EÜ) nr 1049/2001 ei ole selgelt kindlaks määratud mitut olulist küsimust, nagu liikmesriikide vetoõigus, nn mõtlemisruumi piirangud, erandite selge ja kitsas määratlus, dokumentide salastamine ning läbipaistvuse ja andmekaitse tasakaal;
I. whereas the current Regulation (EC) No 1049/2001 does not provide clear definitions of several important issues, such as Member States’ veto right, limitations of the ‘space to think’, clear and narrow definition of the exceptions, classification of documents, and equilibrium between transparency and data protection,
J. arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisega sai EL uued pädevused kriminaalõiguse (ELi toimimise lepingu artiklid 82 ja 83) ja politsei koostöö valdkonnas; arvestades, et sellised uued pädevused võivad mõjutada põhilisi inimõigusi ja tuua esile vajaduse avatuma seadusandliku menetluse järele;
J. whereas with the entry into force of the Lisbon Treaty the EU acquired new competences in the fields of criminal law (Articles 82 and 83 TFEU) and police cooperation; whereas such new competences could affect basic human rights and highlight the need for a more open legislative procedure,
K. arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 15 ja põhiõiguste harta artikliga 42 on kehtestatud mõiste „dokument” laiem tähendus ja see hõlmab teavet kõikvõimalikel andmekandjatel;
K. whereas Article 15 TFEU and Article 42 of the Charter of Fundamental Rights introduce a broad notion of the term ‘document’ which covers information whatever its medium of storage,
L. arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamine ei ole ühetaoline, sest statistika andmetel esineb eri institutsioonides erinevusi; arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamist käsitlevate ELi institutsioonide 2009. aasta aruannetes sisalduvad kvantitatiivsed andmed viitavad keeldumiste arvu ja osakaalu üldisele vähenemisele, mis on Euroopa Parlamendis 12%
L. whereas the application of Regulation (EC) No 1049/2001 is not uniform as statistics show a variation between different institutions; whereas quantitative data contained in the Annual Reports for 2009 in relation to the application of Regulation (EC) No 1049/2001 by the EU institutions suggest a general decrease in the number and rate of refusals, to 12 %
9 % aastal 2010.
9 % in 2010.
(2008. aastal 16%) (33 juhtu), nõukogus 22,5%
(16 % in 2008) in Parliament (33 cases), 22.5 %
36,1% ilma osaliselt avaldatud dokumentideta.
36.1 % without the partially disclosed documents.
Aastal 2010 oli keeldumiste määr 13,3% (29,1% ilma osaliselt avaldatud dokumentideta).
In 2010 the refusal rate was 13.3 % (29.1 % without the partially disclosed documents).
(2008. aastal 28%) (2254 juhtu) ning komisjonis 11,65% (2008. aastal 13,99% (589 juhtu), samas kui keeldumise põhjused olid 2009. aastal ELis institutsiooniti erinevad, kusjuures üks enim kasutatavaid erandeid oli otsustamisprotsessi kaitse (parlamendil (39,47%
(28 % in 2008) in the Council (2254 cases) and 11.65 % (13.99 % in 2008) in the Commission (589 cases), while reasons for refusal varied among EU institutions in 2009, one of the most used exceptions being the protection of the decision-making process (Parliament (39.47 %
37 % aastal 2010. ), nõukogul (39,2%)
37 % in 2010. ), Council (39.2 % for initial applications)
Aastal 2010 esialgsete taotluste osas 33%. esialgsetest taotlustest ja komisjonil (26%))
33 % in 2010 for initial applications. , and Commission (26 %))
Muud peamised põhjused olid 2009. aastal Euroopa Parlamendi puhul eraelu puutumatuse kaitse (26%) ning kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärgi kaitse (15%), nõukogul (esialgsetest taotlustest) avaliku huvi kaitse seoses rahvusvaheliste suhetega (22,7%), avalik julgeolek (5,6%) ning kaitse- ja militaarküsimused (3,5%) ning komisjoni puhul (algsetest taotlustest) kontrollimiste kaitse (27,6%) ja ärihuvide kaitse (13,99%). ;
Other main reasons in 2009 were: for the European Parliament the protection of privacy (26 %) and protection of the purpose of inspections, investigations and audits (15 %), for the Council (initial applications) the protection of public interests as regards international relations (22.7 %), public security (5.6 %), and defence and military matters (3,5 %), and for the Commission (initial applications) the protection of inspections (27.6 %) and of commercial interests (13,99 %). ,
M. arvestades, et Üldkohus tühistas kohtuasjas Toland v. parlament
M. whereas the General Court in the case Toland v Parliament
7. juuni 2011. aasta otsus kohtuasjas T-471/08, Toland v. parlament, EKLis seni avaldamata. viimase tehtud otsuse keelduda andmast juurdepääsut siseauditi teenistuse 9. jaanuari 2008. aasta aruandele parlamendiliikmete assistentide hüvitiste maksmise auditi kohta;
Judgment of 7 June 2011 in case T-471/08, Toland v Parliament , not yet published in the ECR. annulled the decision of the European Parliament refusing access to an Internal Audit Service report of 9 January 2008 entitled ‘Audit of the Parliamentary Assistance Allowance’,
N. arvestades, et komisjon ja parlament ei kandnud 2009. aastal oma registritesse ühtki tundlikku dokumenti, samas kui nõukogu sisestas 157 tundlikku dokumenti 445st sellisel viisil salastatud dokumendist kas liigitusega „CONFIDENTIEL UE“ või „SECRET UE“;
N. whereas, as regards sensitive documents, in 2009 the Commission and Parliament did not enter any such documents in their registers, while the Council entered 157 sensitive documents classified ‘CONFIDENTIEL UE’ or ‘SECRET UE’ out of 445 documents classified in that way,
O. arvestades, et rahvusvahelistel kokkulepetel on ELi õiguskorras sarnane mõju ELi sisemiste õigusaktidega, ning arvestades, et üldsust tuleks teavitada rahvusvahelistest kokkulepetest ning tagama nendega seotud dokumentidele juurdepääsu;
O. whereas international agreements have legal effects in the EU legal order similar to those of EU internal legislation, and whereas the public should be informed of the international agreements and be granted access to documents relating to them,
P. arvestades, et määrusega (EÜ) nr 1049/2001 kehtestatakse institutsioonidele kohustus kaaluda osalise juurdepääsu andmist dokumendile juhul, kui ainult selle mõned osad kuuluvad erandite alla; arvestades, et osaline juurdepääs on tihti ülemäära piiratud ning puudutab ainult dokumendi pealkirja või sissejuhatavaid lõike, kuid samas keelatakse juurdepääs olulistele osadele;
P. whereas Regulation (EC) No 1049/2001 establishes an obligation for the institutions to consider partial access to a document if only some parts of it are covered by an exception; whereas the partial access granted is often unduly limited and only extends to the title or the introductory paragraphs of the documents, while access to the substantive paragraphs is denied,
Q. arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 41 kehtestab „igaühe õiguse tutvuda teda puudutavate andmetega, võttes samal ajal arvesse konfidentsiaalsuse ning ameti- ja ärisaladusega seotud õigustatud huve”; arvestades, et nimetatud õiguse rakendamisel esineb tõsiseid puudujääke ning see tekitab survet kasutada üldsuse juurdepääsu eeskirju selleks, et saada juurdepääs isikut puudutavatele andmetele;
Q. whereas Article 41 of the Charter of Fundamental Rights establishes ‘the right of every person to have access to his or her file, while respecting the legitimate interests of confidentiality and of professional and business secrecy’; and whereas serious gaps in the implementation of this right persist, which creates pressure to invoke rules of public access to gain access to one’s own file,
R. arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 15 kehtestab kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele, organitele, ja asutustele selge kohustuse „teha oma tööd võimalikult avalikult”; arvestades, et antud kohustus kehtib ka komisjoni abistavate komiteede kohta; arvestades, et antud kohustust ei ole võetud arvesse komisjoni komiteede töökorra standardeeskirjades, milles on sätestatud, et kõik komiteede komiteemenetlusi puudutavad arutelud ja dokumendid on salajased,
R. whereas Article 15 TFEU establishes a clear obligation for all Union institutions, bodies, offices and agencies to ‘conduct their work as openly as possible’; whereas this obligation also applies to the committees assisting the Commission in its duties; whereas this obligation is not respected in the Commission’s standard rules of procedure for committees, which stipulate that all committee discussions and documents relating to ‘comitology’ procedures are to be confidential;
Juurdepääs dokumentidele kui põhiõigus
Access to documents as a fundamental right
4. palub kõigil ELi institutsioonidel, organitel ja asutustel, sh vastloodud Euroopa välisteenistusel, asuda viivitamata täielikult rakendama määrust (EÜ) nr 1049/2001, nagu nõutakse aluslepingutes, ning avaldama seoses sellega määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 17 ettenähtud aastaaruanded;
Calls on all the EU institutions, bodies, offices and agencies, including the newly created European External Action Service, to immediately and fully apply Regulation (EC) No 1049/2001 as required by the Treaties, and to publish in that regard an annual report as required by Article 17 of Regulation (EC) No 1049/2001;
6. on seisukohal, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 tuleb läbi vaadata, et täpsustada mõned selle sätted, täpselt määratleda erandid ja neid kitsendada ning tagada, et erandid ei vähendaks aluslepingute ja hartaga tagatud läbipaistvust; märgib, et läbivaatamine peaks suurendama dokumentidele juurdepääsuõigust, ilma et see vähimalgi määral vähendaks nimetatud õiguse kaitse suhtes kehtivaid norme, ning võtma arvesse Euroopa Kohtu praktikat; rõhutab, et antud kontekstis peab läbivaadatud määrus olema kodanike jaoks lihtne ja mõistetav, et võimaldada neil tõhusalt oma õigust kasutada;
Considers it necessary to revise Regulation (EC) No 1049/2001 in order to clarify some of its provisions, precisely define and narrow its exceptions and ensure that these exceptions do not undermine the transparency granted by the Treaties and the Charter; sees that this revision should strengthen the right of access to documents, without in any way reducing the existing standards for the protection of that right, and take into consideration the case-law of the Court of Justice; stresses in this context that the revised Regulation should be simple and accessible to citizens, to enable them to effectively use their right;
13. jaanuari 2011. aasta otsus kohtuasjas T-362/08, IFAW v. komisjon , EKLis seni avaldamata. ;
Judgment of 13 January 2011 in case T-362/08, IFAW v Commission , not yet published in the ECR. ;
10. rõhutab, et dokumentide salastamine mõjutab otseselt kodanike õigust dokumentidele juurde pääseda; tuletab meelde, et praegune salastamissüsteem toimib vaid institutsioonidevaheliste kokkulepete alusel ja sisaldab ülesalastamise ohtu; nõuab ühiseid salastamiseeskirju määruse vormis;
Stresses that classification of documents directly affects the citizen’s right of access to documents; recalls that the current system of classification functions only on the basis of interinstitutional agreements and is prone to over-classification; calls for common rules of classification in the form of a regulation;
14. tuletab meelde, et Euroopa Kohtu otsuses liidetud kohtuasjades Rootsi ja Turco v. nõukogu rõhutati seadusandliku menetluse läbipaistvuse kohustust, kuna „avatus selles osas aitab tugevdada demokraatiat, võimaldades kodanikel kontrollida kogu õigusakti aluseks olnud teavet”
Recalls that the judgment of the Court of Justice in the joined cases Sweden and Turco v Council stressed an obligation of transparency in the legislative procedure, as ‘openness in that respect contributes to strengthening democracy by allowing citizens to scrutinise all the information which has formed the basis of a legislative act’
ClientEarth v. Council , kohtuasi T-452/10. määrust (EÜ) nr 1049/2001 puudutava õigusliku arvamuse kohta; märgib, et üldsuse teavitamine liikmesriikide seisukohtadest määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbirääkimiste ajal ning paljud edasised vastuvõetud meetmed, ei kahjustanud ühelgi viisil nõukogu otsustusvõimet, kuna need avalikustamised ei takistanud asjaomaste seadusandlike menetluste edukat lõpuleviimist;
ClientEarth v Council , case T-452/10. , pending before the General Court, on a legal opinion regarding the recast of Regulation (EC) No 1049/2001; notes that the public disclosure of Member States’ positions during the negotiation of Regulation (EC) No 1049/2001 and many subsequent adopted measures did not in any way undermine the decision-making capacity of the Council, since these disclosures did not prevent the successful conclusion of the relevant legislative procedures;
21. avaldab taas tunnustust Euroopa Ombudsmani tööle läbipaistvuse tagamisel ELis, kuna umbes kolmandik tema päringutest käsitlevad läbipaistvuse puudumist, nagu on märgitud 2009. aasta aruandes, ning tõstab esile ombudsmani rolli näiteks Euroopa Ravimiameti läbipaistvuspõhimõtete muutmisel seoses kahjulikke kõrvaltoimeid käsitlevate aruannete
Praises again the work of the European Ombudsman to ensure greater transparency in the EU, as about one third of his inquiries deal with lack of transparency, as mentioned in his 2009 report, and highlights his role in influencing, for example, the change in transparency policy of the European Medicines Agency (EMA) regarding the disclosure of adverse reaction reports
Kaebus 2493/2008/(BB)TS. ja kliiniliste uuringute aruannete
Complaint 2493/2008/(BB)TS. and clinical study reports
23. rõhutab, et kuigi ELi lepingu artiklit 15 kohaldatakse konkreetselt kohtu haldusdokumentide suhtes, peab Euroopa Kohus nagu kõik teisedki ELi institutsioonid, organid ja asutused tegema ELi lepingu artikli kohaselt oma tööd „nii avalikult kui võimalik”; palub seepärast kohtul uurida võimalusi, kuidas muuta kohtumõistmine läbipaistvamaks, sest kohut ei tule ainult mõista, vaid kohtumõistmine peab olema ka nähtav
Emphasises that while Article 15 TEU only specifically applies to the administrative documents of the Court, the Court of Justice, like all other EU institutions, bodies, offices and agencies, must carry out its work ‘as openly as possible’, pursuant to Article 1 TEU; to this end, invites the Court to explore ways to increase the transparency of ìts judicial activities, ‘as not only must justice be done; it must also be seen to be done‘