natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. arvestades, et naftahinna kõikumine 2008. aastal ei ole seletatav üksnes pakkumise ja nõudmisega konkreetsel ajahetkel ning et selline kõikumine mõjub majandusele halvasti;
J. whereas the price fluctuations in 2008 cannot be attributed solely to supply and demand at that particular point in time and are having negative effects on the economy,
K. arvestades, et uute investeerimisvahendite areng nafta ja muude põhitoorainete turul on suurendanud toorainete hindade kusikõikumiste määra ja arvestades vajadusega tagada energiaturu suurem läbipaistvus,
K. whereas the development of new investment vehicles on the market for oil and other basic commodities has amplified the price volatility of those commodities; and whereas there is a need to ensure greater transparency on the energy markets,
5. juhib tähelepanu ebakindlusele selle suhtes, millal ja millises ulatuses tekib tühimik kasvava nõudluse ja kahaneva pakkumise vahel; väljendab muret, et selline ebakindlus suurendab veelgi naftahinna kõikumise ohtu; on seepärast veendunud, et erilist rõhku tuleb panna meetmetele, mis võivad vähendada nõudlust nafta järele;
Points to the uncertainty surrounding the question of when and to what extent a gap will develop between mounting demand and falling supply; is concerned that this uncertainty will increasingly be reflected in growing oil price volatility; is therefore convinced that all measures that could reduce demand for fossil energy sources should be vigorously pursued;
8. on veendunud, et nafta ja teiste süsinikumahukate energiaallikate kasutamist tuleb vähendada nii suurema energiatõhususe abil kui ka ümberlülitumisega süsinikuvabadele lahendustele, nagu tuumaenergia ja taastuvenergiaallikad;
Believes that the use of oil and other carbon-intensive energy sources should be reduced, both through increased energy efficiency and by a shift to more carbon-neutral solutions, such as nuclear energy and energy derived from renewable sources;
14. nõuab tungivalt dünaamilisemate suhete loomist Euroopa Liidu ja naftat tootvate riikide vahel, mis hõlmaksid mõlemapoolset järeleandmiste soovi ning mille eesmärk oleks stabiilsem ja ühtlasem nafta tarne- ja hinnakeskkond, mis oleks kõigi asjaosaliste ja üldisemalt kogu maailma majanduse huvides;
Urges a more dynamic relationship between the European Union and the oil-producing countries involving a willingness to give as well as take on both sides and aiming towards a more stable and smoothed supply and pricing environment for oil, which would be in the interests of all parties concerned and the world economy at large;
Turu läbipaistvus ja hinnakujundamine
Market transparency and pricing
18. väljendab muret seoses naftahindade kõikumisega ning selle mõjuga majandus- ja finantsstabiilsusele; tunnistab nafta ja muude energiatoodete turu aktiivsuse kasulikkust, nõuab aga samas tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid energiaturgude suurima võimaliku läbipaistvuse;
Expresses its concern at the volatility of oil prices and its impact on economic and financial stability; while recognising the benefits of active markets in oil and other energy products, urges the Commission and the Member States to ensure the highest practicable level of transparency in energy markets;
27. rõhutab, kui oluline on aktiivselt töötada, et muuta uued alternatiivsed energiaallikad väikeettevõtetele kättesaadavaks, et nad sõltuksid vähem nafta hinna kõikumisest; tunnistab VKEde tähtsust biokütuste ja muude taastuvenergia vormide tootmisel; tunneb muret tehniliste ja regulatiivsete takistuste pärast, mis on endiselt nende toodete tootmise ja turustamise teel, ning kutsub komisjoni üles hõlbustama nende kütuste turulepääsu;
Stresses the importance of actively working to make new alternative energy accessible to small businesses in order to make them less dependent on oil price fluctuations; recognises the importance of SMEs in the production of biofuels and other forms of renewable energy; is concerned about the technical and regulatory barriers which still exist in the production and commercialisation of those products and calls upon the Commission to work towards facilitating market access for those fuels;
Investeeringud naftatootmisse ja -töötlemisse
Investments in oil extraction and processing
37. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ühise välis-, kaubandus- ja julgeolekupoliitika raames stabiilsuse saavutamist eelkõige poliitiliselt ebastabiilsetes naftat tootvates riikides, sest stabiilsus on investeeringute ja heaolu alus;
Calls on the Commission and Member States to work towards stabilisation, in particular in producer countries threatened by political instability, within the framework of the common foreign, trade and security policy, since stability provides the basis for investment and prosperity;
40. on mures ka transporditeid ja strateegilist infrastruktuuri ohustava terrorismi pärast ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama dialoogi kesksete asjaosalistega;
Is also concerned at the threat to transport routes and strategic infrastructure posed by terrorism and calls on the Commission and Member States to step up the dialogue with key players;
Transport ja ehitised
Transport and buildings
Suhted riikidega, milles nafta tarbimine kasvab
Relations with countries with rising oil consumption
47. kutsub komisjoni üles lülitama oma ühisesse välis-, kaubandus- ja naabruspoliitikasse meetmeid, mis aitaksid ülemaailmselt kiirendada majanduskasvu ja naftatarbimise lahutamist teineteisest;
Calls on the Commission to include measures in its common foreign, trade and neighbourhood policy that can contribute towards progress being made worldwide in removing the link between economic growth and oil consumption;
Nafta osakaal Euroopa Liidu energiatarbimises on praegu peaaegu 37%.
Oil currently has a share of almost 37% of gross energy consumption in the European Union.
Sellega on nafta ülekaalukalt tähtsaim primaarenergiakandja, edestades maagaasi, tahkekütuseid ja tuumaenergiat.
This means that oil is by far the main source of primary energy, ahead of natural gas, solid fuels and nuclear energy.
Euroopa Komisjon eeldab, et 2030. aastani suureneb ELis nõudlus nafta järele jätkuvalt, olgugi et iga aastaga veel vaid 0,25%.
The Commission assumes that demand for oil in the EU will continue to rise until 2030, albeit only by 0.25% per year.
Siiski jääb nafta ka 2030. aastal ELi tähtsaimaks primaarenergiakandjaks, kattes umbes 35% kogu energiatarbimisest.
Nevertheless, oil will remain the main source of primary energy in the EU in 2030, with a share of around 35% of gross energy consumption.
Kui ELis kasvab nafta nõudlus aeglaselt, siis ülemaailmselt on oodata tunduvalt kiiremat nõudluse kasvu.
Whilst demand in the EU will rise only slowly, a much steeper rise in demand is to be expected worldwide.
U.S. Energy Information Administration 'i prognoosi kohaselt on nõudlus 2030. aastal rohkem kui kolmandiku võrra suurem, kui oli 2006. aastal.
The US Energy Information Administration estimates that demand in 2030 will be more than a third higher than the 2006 level.
Kuivõrd nafta pakkumine ja rafineerimisvõimsused ei suuda praegu kasvava nõudlusega sammu pidada, jääb olukord turul lähemas tulevikus pingeliseks.
Given that supply and refinery capacities are currently unable to keep pace with the rise in demand, the market situation will remain tense for the foreseeable future.
Rahvusvahelise Energiaagentuuri viimases raportis pikemas perspektiivis prognoositud naftahinna tõus hakkab aga ühtlasi pidurdama tarbimise kasvu.
However, the long-term oil price rise anticipated by the IEA in its most recent report will at the same time have the effect of slowing down the rise in demand.
Naftaajastu lõppu on ennustatud juba mitu korda.
The end of the age of oil has already been predicted on many occasions.
Sellega seoses räägitakse ikka ja jälle mõistest peak oil .
Reference is repeatedly made to the concept of ‘peak oil’ in this context.
Siinjuures tuleb arvestada, et praegu on rohkem varusid, kui kunagi varem.
It must be borne in mind that more reserves are available now than ever before.
Kuigi nafta on lõplik ressurss, on meil minevikust õppida, et keegi ei oska täpselt ette ennustada, millal naftatootmine varude loomulikust ammendumisest tingituna vähenema hakkab ning kas vähenemine on pikaldane, järsk või vahepealsete tõusudega.
Even though oil is a finite resource, past developments show that no one can accurately predict when a cut in production caused by the natural depletion of resources will occur and whether this will happen gradually, abruptly or with intermediate peaks.
Tootmist piiravad ühelt poolt geoloogilised ja tehnoloogilised põhjused.
Constraints on extraction arise partly for geological and technological reasons.
Teisalt on enamik naftatootmise laiendamist takistavaid asjaolusid siiski n-ö maa peal – tootmisvõimalusi piiravad mõnes riigis poliitiline ebastabiilsus, sanktsioonid, ebapiisav õiguskaitse, keskkonnapoliitilised meetmed ja kindlasuunaline ressursikorraldus.
However, most obstacles to the expansion of production are to be found above ground - political instability in some countries, sanctions, insufficient legal protection, environmental measures and targeted resource management restrict production potential.
Sellest pingelisest turuolukorrast hoolimata ei tohi jätta tähele panemata, et praegu on naftavarud, kokku 1,2 biljonit barrelit, ümmarguselt kaks korda suuremad, kui olid veel 1980. aastal.
Despite this tense market situation, it must not be forgotten that, at 1200 billion barrels, oil reserves are now around twice as high as in 1980.
Seevastu on samas ajavahemikus nafta päevane nõudlus kasvanud ligi 62 miljonilt barrelilt kõigest 85 miljoni barrelini.
By contrast, demand has only risen from almost 62 million barrels per day to around 85 million barrels per day over the same period.
Kogusummas annab see reservide „elueaks” 41,6 aastat, mis on koguni pikem, kui oli 1980. aastal.
On this basis, the calculation for the ‘life’ of reserves gives a figure of 41.6 years, which is longer than that forecast in 1980.
Nii jätkub naftaressursse tervikuna veel mitmeks sajandiks, ent kergesti kättesaadava nafta kogus ei ole viimastel aastatel enam nii kiiresti kasvanud kui varem.
Total oil resources are sufficient for several centuries, and it is only the volume of easily extracted oil that has not risen as strongly in recent years as had previously been the case.
Teine tõsiasi on see, et kergesti kättesaadavad naftavarud koonduvad üha enam vähestesse riikidesse, mis moodustavad nn strateegilise ellipsi.
A further factor is the growing concentration of easily extractable reserves in a small number of countries in the ‘strategic ellipse’.
Tootmise ja varude suuruse omavaheline suhe väljendab seda üheselt selgelt.
This is clearly demonstrated by the ratio between production and the level of reserves.
Kuid siingi tuleb meeles pidada, et see suhe näitab alati vaid hetkeseisu.
It should also be borne in mind, however, that this ratio can never be more than a snapshot.
Uued naftaleiud kaugemates piirkondades, näiteks Arktikas või Gröönimaa ranniku lähedal, või tehnoloogia edusammud, mis viivad mittekonventsionaalsete varude majandusliku hõlvamiseni, võiksid seega suhet teiste piirkondade kasuks muuta, kuigi vaid piiratud ulatuses.
New discoveries in other parts of the world, for example in the Arctic or off the coast of Greenland, or technological progress that would allow the economic extraction of non-conventional reserves, would alter the ratio in favour of other regions - if only to a limited extent.
Samal ajal kahaneb naftatootmine Euroopa Liidus.
At the same time, extraction within the EU is declining.
Praegu suudavad Norra ja ELi liikmesriigid küll ise rahuldada umbes 30% nõudlusest, kuid tänaste hinnangute kohaselt on 2030. aastaks oodata toodangu tunduvat vähenemist.
Even though Norway and the EU Member States currently still cover around 30% of demand themselves, as things stand production must be expected to decline significantly by 2030.
Sellest tulenevalt tõuseb ELi sõltuvus naftaimpordist Euroopa Komisjoni andmetel järgmistel kümnenditel umbes 95%-ni.
The consequence is that the EU’s dependence on imports will reach around 95% in the coming decades, according to the Commission’s data.
Need tõsiasjad peavad kajastuma energiapoliitikas.
These factors must be reflected in energy policy.
Ühelt poolt on vaja kiireid reageerimismehhanisme, mis ELil on nafta- ja naftatoodete strateegiliste varude näol olemas juba 1960. aastate lõpust saadik.
On the one hand, short-term response mechanisms are required, which the EU has had at its disposal since the end of the 1960s in the form of strategic reserves of oil and oil products.
Komisjoni on äsja esitatud asjakohase direktiivi uuendamise ettepaneku, mille Euroopa Parlament kriitiliselt läbi vaatab.
The revision of the corresponding directive that has now been proposed by the Commission will be critically scrutinised in the European Parliament.
Teisalt, pikaajaliselt on energiavarustuskindlust võimalik tagada vaid juhul, kui seda ette plaanitakse.
On the other hand, security of supply can be guaranteed in the long term only if corresponding plans are made.
Infrastruktuuri investeeringute puhul on plaanide ajaliseks piiriks sageli nelikümmend aastat või veelgi pikem vahemik.
The time frame for investments in infrastructure frequently runs to 40 years or more.
Nii pikkades mõõtmetes mõtlemine ei ole kerge ülesanne.
It is by no means easy to think on such a scale.
Niisuguseid strateegilisi plaane tuleb aga teha ka Euroopa Liidu tasandil.
However, strategic plans of this nature must also be produced at European level.
Keskseks probleemiks võib ehk osutuda see, kuidas pakkumist suurendada ja samal ajal nõudluse kasvu tunduvalt vähendada.
The crucial challenge will perhaps be to increase supply and at the same time significantly to reduce the growth in demand.
Sellest arusaamast lähtutakse käesolevas raportis.
This report supports this realisation.
See on võimalik vaid juhul, kui ettevõtetele tagatakse investeerimiskindlus nii Euroopa Liidu sees kui ka väljaspool seda tehtavate investeeringute osas.
This will be possible only if undertakings are guaranteed security for their investments both within and outside the EU.
Selle juurde kuulub ka piisava kasumi teenimise võimalus.
This also includes the possibility of obtaining an adequate return on investment.
Energiavarustuskindluse tagamise peamiseks vahendiks on tarneallikate mitmekesistamine.
The key instrument for safeguarding supply is the diversification of sources.
Varustuskindluse seisukohalt annavad paljudele riikidele suuri eeliseid mittekonventsionaalsed õliallikad, nagu põlevkivi, õliliivad ja ülirasked õlid, mida leidub mitmel pool.
Non-conventional sources of oil such as oil shale or oil sands and extra-heavy oil also offer great advantages from the point of view of security of supplies, since they are distributed among a large number of countries.
Teiseks tuleb samal ajal intensiivistada teadusuuringuid.
Secondly, research must be intensified at the same time.
Näiteks uute materjalide kasutuselevõtmine võib aidata tunduvalt vähendada ekspluatatsioonikulusid.
The use of new materials, for example, can significantly reduce operating costs or make less environmentally damaging drilling possible.
Õlitootmise uued tehnilised lahendused lubavad tulevikus tänasega võrreldes veelgi suuremal määral reserve kasvatada.
New extraction techniques will lead to an increase in reserves to a much greater extent in the future than is currently the case.
Umbes 80% mittekonventsionaalsetest varudest langeb põlevkivi arvele.
Around 80% of non-conventional resources are to be found in oil shale.
Need võimalused on vaja tulevikus majanduslikult ja ökoloogiliselt ära kasutada.
This potential needs to be unlocked both economically and ecologically.
Inseneride koolitamine ning tööstuse ja teadusasutuste vahelise koostöö edendamine jääb seega tulevikuski tähtsaks ülesandeks.
Training engineers and fostering cooperation between industry and research bodies will therefore remain a significant area of action in the future.
Kolmandaks tuleb eelseisvatel aastatel lahendada suur hulk maailmapoliitilisi konflikte.
Thirdly, several geopolitical conflicts need to be resolved in the coming years.
Iraak on sealse julgeolekuolukorra stabiliseerudes suuremas mahus naftatootmist alles aegamööda käivitamas.
Iraq is now slowly beginning to produce oil in larger quantities following the stabilisation of the security situation.
Iraanil on tohutu suured naftavarud, kuid poliitilistel põhjustel saab neid praegu naftaturgudel pinge vähendamiseks kasutada vaid väga vähesel määral.
Iran possesses huge reserves, but for political reasons they can currently make only a very small contribution to easing the tension on the oil markets.
Gruusia ja Venemaa äsjane konflikt ning piraatide sagenenud rünnakud naftatankeritele on täie selgusega näidanud, kuivõrd kergesti võib transporditeid kahjustada.
The recent conflict between Georgia and Russia and the growing number of attacks by pirates on tankers in recent months have highlighted how vulnerable transport routes can be.
Kui mõelda, et VLCC klassi tankeri kaaperdamisest võivad olla huvitatud ka terroristid, saab veelgi selgemaks, et rahvusvaheline riikide ühendus peab kiiresti reageerima.
Bearing in mind that terrorists could also have an interest in hijacking a VLCC, the urgent need for a response from the international community becomes even clearer.
Seda, et varustuskindlus tuleb tagada juba kaugel ELi piiride taga, on tõendanud ka poliitilised rahutused, näiteks Nigeeria naftatootmispiirkondades.
The fact that guaranteeing the security of supply must start long before the EU’s borders is illustrated by the political unrest in the Nigerian oil-producing areas, for example.
Neid probleeme silmas pidades on tungivalt vaja, et ELi välispoliitikat tugevamini kooskõlastataks.
In the face of these challenges, closer coordination in EU foreign policy is urgently necessary.
Mis puudutab nafta nõudlust, siis selles asjas on liikmesriigid juba suurt edu saavutanud.
The Member States have already achieved a great deal of progress on the demand side.
Naftal põhineva õlikütte osakaal ELis on umbes 20%.
The share of oil-fired heating in the EU stands at around 20%.
Eelkõige kahest naftakriisist tingituna on paljud vanad küttesüsteemid moodsate ja tõhusate vastu välja vahetatud.
Particularly in response to the two oil crises, many heating systems have already been replaced by efficient modern systems.
Parandatud on soojustust.
Overall, consumption in this area has dropped since the 1980s.
Tervikuna on nafta tarbimine selles osas 1980. aastatest alates koguni langenud.
Support for biofuels was also identified as a means of curbing the growth in demand for oil.
Biokütuste kasutuselevõtmine võiks aidata vähendada eelkõige diislikütuse importi.
This would make it possible to reduce imports of diesel in particular.
Kuid sellega seoses peab ka arvestama, et praegused püüded märgatavalt suurendada biokütuste osa maanteesõidukite kütusetarbimises – tõsta see kuni 20%-ni – toovad endaga kaasa ka asjaomaste ettevõtete ümberstruktureerimise ja töökohtade kaotamise.
However, it must be borne in mind in this connection that the current efforts to bring about a clear increase in the share of biofuels in road transport by up to 20% will also lead to restructuring and job losses in the undertakings affected.
2007. aasta märtsis toimunud tippkohtumisel seadsid ELi riigipead ja valitsusjuhid eesmärgiks tõsta energiatõhusust 2020. aastaks 20% võrra.
At the Spring Summit in March 2007 the EU Heads of State and Government set the target of achieving a 20% improvement in energy efficiency by 2020.
Praegu veel ettevalmistamisjärgus olevate seaduseelnõudega on Euroopa Liit õigel teel.
Thanks to the proposed legislation, currently at the planning stage, the EU is moving in the right direction.
Kindlasti tuleks aga eelistada turumajanduslikke vahendeid ette antud jäikadele protsendi- või tarbimismääradele, vältimaks hälbimist plaanimajandusse.
Nevertheless, market economy instruments should be given priority over rigid rules on percentages or consumption if we are to avoid becoming a planned economy.
Ka ei tohi tõhususest madalamale seada turvalisuse aspekte, näiteks kummide puhul veeremistakistust.
Moreover, efficiency must not take precedence over safety aspects, for example in the case of the rolling resistance of tyres.
Vaatamata transpordisektori tõhususe paranemisele on nafta nõudluse kasv selles valdkonnas kõige suurem.
The transport sector shows the largest increase in demand, despite the efficiency improvements made.
Selle põhjuseks on mobiilsuse põhjapanev tähtsus majanduses tervikuna ning väga paljude inimeste isikliku mobiilsuse soov.
The reasons are to be found in the fundamental importance of mobility for the economy as a whole and the widespread desire for individual mobility among the public.
Viimastel aastatel on nii ELis kui ka kogu maailmas märgatavalt kasvanud ka lennuliiklus.
There has also been a significant expansion in air transport in recent years, both in the EU and worldwide.
Arvestades liiklussektori suurt naftasõltuvust, tuleb siin tarneallikate klassikalise mitmekesistamise kõrval rakendada uut elementi – veosüsteemide mitmekesistamist, mis hõlmab ka nn elektromobiilsuse (s.o elektrisõidukite kasutamine) algatusi.
Given the transport sector’s high degree of dependence, a new component needs to be introduced alongside the classical diversification of sources of supply: the diversification of engine technologies, including initiatives linked to electric vehicles.
Eriti just linnaliikluses on potentsiaal eelseisvatel kümnenditel tohutult suur.
The potential in the coming decades is vast, particularly in urban transport.
Intensiivistada tuleks nii asjakohaseid uuringute edendamise programme kui ka tootjate ja teadusasutuste koostööd.
Corresponding programmes to promote research should also be intensified, such as cooperation between manufacturers and research bodies.
Nafta nõudluse suunamine ei tohi aga jääda ainuüksi Euroopa Liidu asjaks.
However, action to steer demand must not be restricted to the EU.
ELi osa maailma naftatarbimises väheneb ka järgmistel aastatel pidevalt.
The EU’s percentage share in worldwide oil consumption will continue to fall in the coming years.
Seda tingib juba ainuüksi nõudluse jõuline kasv väljaspool Euroopa Liitu.
This is already determined by the strong increase in demand outside the EU.
ELi varustuskindluse seisukohalt on seega otsustava tähtsusega, et nõudluse kasvu piirataks ka ülemaailmselt, ohustamata sellega kolmandate riikide või ELi enda majanduskasvu eesmärke.
It will therefore be crucial for the EU’s security of supply to curb the growth in demand at world level as well, without jeopardising the growth targets of either third countries or the EU itself.
Väga tähtis on sealjuures ka turumajanduslike hinnakujundusmehhanismide edendamine kolmandates riikides, näiteks kütuste riiklike subventsioonide kaotamisega.
An important aspect here is the promotion of market economy pricing mechanisms in third countries - for example through the abolition of state fuel subsidies.
Kõik need meetmed nõuavad investeeringuid.
All these measures require investments.
Investeerida on võimalik vaid juhul, kui on kasutada ka piisavalt kapitali ning on väljavaade teenida kasumit.
Investments are possible only if sufficient capital is made available, and a return is to be expected.
Seda teadvustades tuleb võimalikult kiiresti jagu saada praegusest krediidikriisist, mis ähvardab üle kasvada majanduskriisiks.
In this light, the current credit crisis - that is threatening to spread into an economic crisis - needs to be overcome as quickly as possible.
Samal ajal tekib küsimus, kas riik peab kliimapoliitika instrumentide kaudu aastast aastasse tarbijatelt täiendavalt miljardeid eurosid sisse nõudma või tuleks see raha jätta nende kätte, kes peavad ka tegelikult tarvilikke investeeringuid tegema.
At the same time the question arises as to whether the state should collect additional billions of euros each year from consumers thanks to climate policy instruments, or whether the money should not remain with those who are required to make the necessary investments.