natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kuna alati on toetatud lihtsustamist, ollakse vastu uute mõistete loomisele, kui sellest ei ole ilmselgelt mingit kasu.
As we have constantly advocated simplification, we oppose the creation of ever-new terms and concepts without apparent benefit.
Need kriteeriumid on ebapraktilised.
These criteria are impractical.
Need on QUID määratlustega vastuolus, mis tekitab segadust.
They are confusingly inconsistent with QUID definitions.
50% kogusest ei oma kõikide toiduainete puhul samasugust praktilist tähendust.
A 50% level does not have the same practical significance for all foods.
Artikkel 2 – lõige 2 – punkt p
Article 2 – paragraph 2 – point p
(p) „oluline/olulised koostisosa(d)” – toidu koostisosa, mis moodustab enam kui 50 % sellest toidust ;
( p) ‘significant ingredient(s)’ means the ingredient of a food that represents more than 50% of this food;
Artikkel 2 – lõige 2 – punkt q
Article 2 – paragraph 2 – point q
(q) „iseloomulik(ud) koostisosa(d)” – mis tahes toidu koostisosa, mida tarbijad tavaliselt seostavad selle toidu nimega ja mille puhul on enamasti nõutav koguse märkimine;
( q) ‘characterising ingredient(s)’ means any ingredient of a food which is usually associated with the name of the food by the consumer and for which in most cases a quantitative indication is required;
Artikkel 2 – lõige 2 – punkt r
Article 2 – paragraph 2 – point r
(r) „põhinõuded” – nõuded, millega määratakse kindlaks vastav tarbijakaitse tase ja toidualase teabe hulk ning mis kehtestatakse ühenduse õigusaktiga , mis võimaldab välja töötada artiklis 44 osutatud riiklikud märgistussüsteemid ;
(r) ‘essential requirements’ means the requirements whereby the level of consumer protection and food information is determined with respect to a given issue and which are laid down in a Community act which allows for the development of national schemes referred to in Article 44 ;
(r) „põhinõuded” – nõuded, millega määratakse kindlaks vastav tarbijakaitse tase ja toidualase teabe hulk ning mis kehtestatakse liidu õigusaktiga;
(r) 'essential requirements' means the requirements whereby the level of consumer protection and food information is determined with respect to a given issue and which are laid down in a Union act;
Artikkel 2 – lõige 2 – punkt s
Article 2 – paragraph 2 – point s
(s) „toidu minimaalse säilimisaja kuupäev” – kuupäev, milleni nõuetekohase ladustamise korral säilivad toidu konkreetsed omadused ;
(s) ‘date of minimum durability of a food’ means the date until which the food retains its specific properties when properly stored;
(s) „toidu minimaalse säilimisaja kuupäev” – kuupäev, milleni nõuetekohase ladustamise või pakendil esitatud spetsiaalsete säilitustingimuste korral säilivad toidu konkreetsed omadused ;
(s) ‘date of minimum durability of a food’ means the date until which the food retains its specific properties when stored as indicated or stored in accordance with specific instructions given on the package ;
Mõned toiduained nõuavad spetsiaalseid säilitustingimusi (nt külmutamine), mis tuleb toiduaine pakendil ära märkida.
Some foodstuffs have special storage requirements, e.g. storage in a cool place, which must be indicated on the package.
Minimaalse säilimisaja kuupäeva tuleb käsitleda koos kirjeldatud säilitamistingimustega.
The date of minimum durability should be taken together with the indicated storage conditions.
Toidukäitleja vastutab toidu minimaalse säilimisaja kuupäeva ja säilitamistingimuste kindlaksmääramise ning kirjeldamise eest.
It is the food business operator's responsibility to determine and indicate the date of minimum durability in conjunction with the storage conditions.
Lisaks tuleks samal väljal määratleda ka toidu tarvitamise lõpptähtaeg.
In addition, the 'use by' date should also be indicated in the same location.
Artikkel 2 – lõige 2 – punkt s a (uus)
Article 2 – paragraph 2 – point s a (new)
(s a) „toidu tarvitamise lõpptähtaeg” – kuupäev, milleni toit tuleb ära tarvitada.
( sa) ‘use - by date' means the date by which a food must be consumed.
Pärast seda kuupäeva ei tohi toitu sellisena tarbijatele enam väljastada ega edasi töödelda;
After that date, the food may no longer be delivered to consumers or further processed.
Mõiste „tarvitamise lõpptähtaeg” lisamine raportöör Sommeri poolt on tervitatav.
The introduction of a definition of ‘use by date’ by rapporteur Sommer is to be welcomed.
Mõistet tuleks aga täiendada: tarbijatele väljastamise keelule tuleks lisada veel ka edasitöötlemise keeld.
However, this definition should be supplemented: the ban on delivering such food to consumers should be extended to include further processing.
Tarvitamise lõpptähtaja möödumine keelustab selle kasutamise toiduna.
Once the use by date has passed, it may no longer be used as food.
Edasitöötlemise keeluga välistataks säilivustähtaja ületanud lihaga kauplemine.
A ban on further processing would prevent a trade in old meat.
Artikkel 2 – lõige 2 – punkt s b (uus)
Article 2 – paragraph 2 – point s b (new)
(s b) „valmistamise kuupäev” – kuupäev, millal tooted valmistatakse, vajaduse korral pakendatakse ja külmutatakse;
( sb) 'date of manufacture' means the date on which products were produced and possibly packed and deep - frozen.
Artikli 25 alusel vajalik määratlus.
Definition necessitated by Article 25.
Artikkel 2 – lõige 2 – punkt t a (uus)
Article 2 – paragraph 2 – point t a (new)
(t a) „toidu imitatsioon” – toit, mis jätab mulje mõnest teisest toidust, milles tavaliselt kasutatav koostisaine on täielikult või osaliselt segatud või asendatud mõne teise koostisainega;
(ta) ‘Food imitation’ means food that gives the impression of being another food in which an ingredient usually used is wholly or partly mixed with or replaced by another.
Tarbijaid eksitatakse toidu imitatsioonidega, mida kasutatakse järjest rohkem ja milles tavalised koostisained on asendatud odavate asendajatega.
Consumers are misled by the increasing use of food imitations in which the usual ingredients are replaced by cheaper substitutes.
Käesoleva määruse mõistes osutab toidu päritoluriik toidu päritolule vastavalt päritolu määratlusele nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklites 23–26.
For the purposes of this Regulation the country of origin of a food shall refer to the origin of a food as determined in accordance with Articles 23 to 26 of Council Regulation (EEC) No 2913/92.
Liikmesriikide puhul tähendab päritoluriik alati asjaomast liikmesriiki.
With regard to Member States, the country of origin shall always refer to the respective Member State .
Päritoluriigi määratlemisel viidatakse komisjoni ettepaneku lõikes 3 ühenduse tolliseadustikule.
For the definition of the country of origin, paragraph 3 of the Commission proposal refers to the Community Customs Code.
Ühenduse tolliseadustiku kohaselt võib aga päritolukohaks olla kas EL VÕI liikmesriik.
However, according to the Community Customs Code, the origin can be "EU" OR a Member State.
Seetõttu on oluline täpsustada, et EList pärit toidu puhul tähendab päritoluriik alati liikmesriiki, mitte ELi tervikuna.
It is therefore important to clarify that, for foods originating in the EU, the country of origin always refers to the Member State, not to the EU as a whole.
Artikkel 2 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)
Article 2 – paragraph 3 – subparagraph 1 a (new)
Liha ja liha sisaldava toidu puhul märgitakse päritoluriigiks riik, kus loom sündis, suurema osa oma elust kasvas ja tapeti.
For meat and foods containing meat, the country of origin shall be defined as the country in which the animal was born, reared for most of its life, and slaughtered.
Juhul kui need kohad on erinevad, nimetatakse päritoluriigile viidates kõik kolm kohta.
If different, all three places shall be given when reference is made to the 'country of origin'.
Liha puhul ei ole asjakohane piirduda ainult ühe päritolukohaga, kui sündimise, kasvamise ja tapmise kohad on erinevad.
For meat, it is not appropriate to indicate only one place of origin, if it is different for birth, rearing and slaughtering.
Uuringute kohaselt on teave koha kohta, kus loomad on sündinud, kasvanud ja tapetud, tarbijatele äärmiselt tähtis.
Surveys have shown that information about the place where the animals were born, reared and slaughtered is of high importance for consumers.
Toidualase teabe esitamisega püütakse tagada tarbijate tervise ja huvide kõrgetasemeline kaitse, luues vahendi, mille alusel lõpptarbijad saaksid teha teadlikke valikuid ja toituda turvaliselt, eelkõige pidades silmas tervisealaseid, majanduslikke, keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja eetilisi kaalutlusi .
The provision of food information shall pursue a high level of protection of consumers’ health and interests by providing a basis for final consumers to make informed choices and to make safe use of food , with particular regard to health, economic, environmental, social and ethical considerations .
Toidualase teabe esitamisega püütakse tagada tervise kõrgetasemeline kaitse, läbipaistvus ja toodete võrreldavus tarbija huvides ning luuakse alus teadlikeks valikuteks ja toidu ohutuks kasutamiseks .
The provision of food information shall pursue a high level of protection of health , transparency and comparability of products, in the interests of consumers, and shall provide a basis for informed choices and safe use of food.
Teksti vajalik täiendamine läbipaistvuse ja võrreldavuse aspektide lisamisega.
Necessary amplification of the text to cover the aspects of transparency and comparability.
Kui kaasata väljajäetud aspektid, võiks see viia toidu märgistamise ülepaisutamiseni, mis tekitab tarbijas segadust ja on seega vastuolus määruse eesmärgiga.
Inclusion of the aspects which have been deleted could result in food labelling becoming unnecessarily complicated, which would confuse consumers and thus run counter to the aim of the regulation.
Toidu märgistus peab olema keskmisele tarbijale hõlpsasti äratuntav, loetav ja arusaadav.
Food labelling must be easily recognisable, legible and understandable for the average consumer.
Märgistus oleks mõttetu, kui see ei oleks hõlpsasti äratuntav, loetav ja arusaadav.
Labelling which was not easily recognisable, legible and understandable would be pointless.
Toidualast teavet käsitlevate õigusaktide eesmärk on saavutada ühenduses seaduslikult toodetud ja turustatud toidu vaba liikumine , võttes vajaduse korral arvesse vajadust kaitsta tootjate seaduslikke huvisid ja edendada kvaliteetsete toodete tootmist .
Food information law shall aim to achieve in the Community the free movement of food legally produced and marketed , taking into account, where appropriate, the need to protect the legitimate interests of producers and to promote the production of quality products .
Toidualast teavet käsitlevate õigusaktide eesmärk on saavutada ühenduses seaduslikult toodetud ja turustatud toidu vaba liikumine.
Food information law shall aim to achieve in the Community the free movement of food legally produced and marketed.
Lause teine pool ei kujuta endast normatiivse sisuga sätet.
The second half of the sentence does not lay down any rule.
See tuleks õigustehnilistel põhjustel määruse normatiivsest tekstist välja jätta ja seda saaks kasutada vaid põhjendusena.
It should be deleted from the Regulation for technical legal reasons and, if it is to be included at all, converted into a recital.
Jääb selgusetuks, millal ja kuidas tuleb edendada või arvesse võtta tootjate huve ning „heade toodete” kvaliteeti.
It is not clear when and how the interests of producers and the quality of 'quality products' are to be promoted or taken into account.
Kui toidualast teavet käsitlevates õigusaktides kehtestatakse uued nõuded, tuleb kaaluda vajadust kehtestada uute nõuete jõustumise järgselt üleminekuperiood, mille jooksul võib turule viia uutele nõuetele mittevastava märgistusega toitu ja mille jooksul sellise toidu varusid, mida on enne üleminekuperioodi lõppu turule viidud, võib müüa kuni varude lõppemiseni.
When food information law establishes new requirements, consideration shall be given to the need for a transitory period after the entry into force of the new requirements, during which foods bearing labels not complying with the new requirements can be placed on the market and for stocks of such foods that have been placed on the market before the end of the transitory period to continue to be sold until exhausted .
Kui toidualast teavet käsitlevates õigusaktides kehtestatakse uued nõuded, nähakse uute nõuete jõustumise järgselt ette üleminekuperiood, mille jooksul võib turule viia uutele nõuetele mittevastava märgistusega toitu ja mille jooksul sellise toidu varusid, mida on enne üleminekuperioodi lõppu turule viidud, võib müüa kuni varude lõppemiseni , välja arvatud juhul, kui kõnealused nõuded on seotud inimeste tervise kaitsmisega .
When food information law establishes new requirements, unless such requirements relate to the protection of human health a transitory period shall be granted after the entry into force of the new requirements, during which foods bearing labels not complying with the new requirements can be placed on the market and for stocks of such foods that have been placed on the market before the end of the transitory period to continue to be sold until exhausted.
Uued toiduainete märgistamise eeskirjad kehtestatakse vastavalt ühtsele kohaldamistähtajale, mille määrab kindlaks komisjon pärast liikmesriikide ja sidusrühmadega konsulteerimist.
New food labelling rules shall be introduced in accord ance with a standard date of implementation to be set by the Commission after consulting Member States and interest groups .
Kui kasutusele võetakse uued märgistusnõuded, kehtestatakse siseturu sujuva toimimise soodustamiseks ning võimalikult väikese hulga pakendijäätmete tekitamiseks tavaliselt üleminekuperiood, välja arvatud siis, kui tegemist on otsese ohuga rahvatervisele, sest sel juhul ei ole üleminekuperioodi kehtestamine asjakohane.
To facilitate the smooth functioning of the internal market, and to minimise packaging waste, it is normal that provision should be made for a transitory period when new labelling requirements are introduced, unless those requirements relate to an immediate public health risk, in which case such a period is inappropriate.
Uute märgistamise eeskirjade erineval ajal kehtestamisel on ettenähtud üleminekuperioodidest hoolimata oluline mõju uute märgistuste väljatöötamise kuludele ning kauba-, pakendi- ja etiketivarude kasutamisele.
Despite the transitional periods provided, the introduction of new labelling rules on different dates will have a significant impact on costs for developing new labels and the use of stocks of goods, packaging and labels.
Sellest tulenevalt tuleks uuesti sisse viia uute märgistamise eeskirjade kehtestamise ühtse alguskuupäeva põhimõte (vastavalt komisjoni esialgsele ettepanekule).
The principle that there should be a single starting date for the introduction of labelling rules should therefore be reintroduced (as originally proposed by the Commission).
Artikkel 4 – lõige 1 – sissejuhatav osa
Article 4 – paragraph 1 – introductory phrase
Kui toidualast teavet käsitlevate õigusaktidega nõutakse kohustuslikku toidualast teavet, hõlmab see teavet, mis kuulub eelkõige ühte järgmistest kategooriatest:
Where mandatory food information is required by food information law, it shall concern information that falls, in particular, into one of the following categories:
Kui õigusaktidega nõutakse kohustuslikku toidualast teavet, hõlmab see teavet, mis kuulub eelkõige ühte järgmistest kategooriatest:
Where the law makes food information mandatory, the information concerned shall be that which falls, in particular, into one of the following categories:
Korduse vältimiseks.
Avoiding duplication.
Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a
Article 4 – paragraph 1 — point a
(a) teave toidu määratluse ja koostise, omaduste või muude iseloomulike tunnuste kohta;
(a) information on the identity and composition, properties or other characteristics of the food;
(a) teave toidu määratluse ja koostise, koguste, omaduste või muude iseloomulike tunnuste kohta;
(a) information on the identity and composition, quantities, properties or other characteristics of the food;
Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b – alapunkt ii
Article 4 – paragraph 1 – point b – letter ii
(ii) säilimisaeg, ladustamine ja ohutu kasutamine;
(ii) durability, storage and safe use;
(ii) säilimisaeg, ladustamine , vajaduse korral säilitamistingimused pärast toote avamist, ja ohutu kasutamine;
(ii) durability, storage , conservation requirements once the product is opened, if applicable , and safe use
Praegu on palju tooteid, millel ei ole täpsustatud nende säilitusaega pärast avamist ning seda, kas neid peab näiteks säilitama teatud kindlal temperatuuril.
For many products today, no details are supplied regarding the time they may be conserved once opened or whether, for instance, they should be kept at a certain temperature.
See tuleks täpsustada tarbija ohutuse tagamiseks.
Consumer safety requires the provision of this information.
Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b – alapunkt iii
Article 4 – paragraph 1 – point b – subpoint iii
(iii) mõju tervisele, sh toidu kahjuliku ja ohtliku tarbimisega seotud ohud ja tagajärjed;
(iii) the health impact, including the risks and consequences related to harmful and hazardous consumption of a food;
Määruse esmaseks eesmärgiks ei ole kaitsta tarbijate tervist mingite hoiatavate juhisega, vaid võimaldada tarbijatel toitumisalase teabe põhjal teha teadlikke ostuvalikuid, mis toetaksid tasakaalustatud toitumist ja parandaksid seega pikaajaliselt tarbijate tervist.
The overriding aim of the regulation is not to protect consumers' health, for example by making health warnings mandatory, but rather to enable consumers to make well informed purchasing decisions on the basis of nutrition information, so that they enjoy a balanced diet and, in the long term, better health.
(c) teave toiteomaduste kohta, et tarbijatel, sh eriliste toitumisalaste nõudmistega tarbijatel oleks võimalik teha teadlikke valikuid.
(c) information on nutritional characteristics so as to enable consumers, including those with special dietary requirements, to make informed choices.
(c) Ei puuduta eestikeelset versiooni.
(c) Does not affect English version .
Otsuse tegemisel, kas kohustuslik toidualane teave on vajalik, võetakse arvesse tarbijate enamiku hulgas levinud vajadust konkreetse teabe järele, mida tarbijad väärtuslikuks peavad, või peetakse silmas üldtunnustatud kasu tarbijatele, mis võimaldab tarbijatel teha teadlikke valikuid .
When considering the need for mandatory food information, account shall be taken of a widespread need on the part of the majority of consumers for certain information to which they attach significant value or of any generally accepted benefits to the consumer to enable them to make informed choices .
Otsuse tegemisel, kas kohustuslik toidualane teave on vajalik, võetakse arvesse konkreetse teabe esitamisest tulenevaid võimalikke kulusid ja kasu sidusrühmadele (sh tarbijad, tootjad jt) .
When considering the need for mandatory food information, account shall be taken of the potential costs and benefits to stakeholders (including consumers, producers and others) of providing certain information.
Uued märgistamiseeskirjad tuleks kasutusele võtta üksnes juhul, kui see on põhjendatud teaduslike uuringutega, mis kinnitavad uute nõuete eeliseid.
New labelling rules should be introduced only if there is evidence-based research showing the benefits of such new requirements.
Uue teabe esitamise kulud ei tohiks olla ebaproportsionaalsed.
The cost of providing new information should not be disproportionate.
Märgistuse muutustel on märkimisväärne mõju ELi tootjatele, samuti impordile kolmandatest riikidest.
Label changes have a significant impact on EU producers, as well as on firms importing goods from third countries.
Tarbijate ning tootjate vajaduste vahel on vaja luua tasakaal.
A balance must be struck between the needs of consumers and producers.
Artikkel 7 – lõige 1 – sissejuhatav osa
Article 7 - paragraph 1 - introductory phrase
Toidualane teave ei tohi olla oluliselt eksitav, eelkõige:
Food information shall not be misleading to a material degree , particularly:
Toidualane teave ei tohi olla eksitav, eelkõige:
Food information shall not be misleading, particularly:
Eksitus jääb igal juhul eksituseks.
The degree to which information is misleading is irrelevant.
Artikkel 7 – lõige 1 – punkt a
Article 7 - paragraph 1 point a
(a) toidu selliste iseloomulike tunnuste osas nagu toidu olemus, määratletus, omadused, koostis, kogus, säilivus, päritoluriik või lähtekoht, valmistus- või tootmismeetod ;
(a) as to the characteristics of the food and, in particular, as to its nature, identity, properties, composition, quantity, durability, country of origin or place of provenance, method of manufacture or production;
(a) nii, et toidu kirjeldus ja/või piltkujutised võiksid eksitada tarbijaid selle olemuse, määratletuse, omaduste, koostise, üksikute koostisosade ja nende koguse, säilivuse, päritoluriigi või lähtekoha , valmistus- või tootmismeetodi osas ;
(a) in that the description and/or pictorial representation of the food could mislead the consumers with regard to its nature, identity, properties, composition, individual ingredients and their quantity in the product, durability, country of origin or place of provenance, method of manufacture or production;
Artikkel 7 – lõige 1 – punkt a b (uus)
Article 7 – paragraph 1 – point a b (new)
(a b) sisendades tarbijale nimetuse või pakendil avaldatud piltkujutistega teatava kindla toote või koostisaine olemasolu, kuigi tegelikult on tegemist selle toiduaine imitatsiooniga või asendusainega, mida on kasutatud tootes tavaliselt kasutatava koostisaine asemel.
(ab) by suggesting in the description or pictorial representations on the packaging the presence of a particular product or an ingredient although in reality the product which the packaging contains is an imitation food or contains a substitute for an ingredient normally used in a product.
Sellistel juhtudel peab toote pakendile nähtavale kohale lisama märke „imitatsioon” või „(asendatud aine nimetus) asemel on kasutatud (asendusaine nimetus)”.
In such cases, the packaging must prominently bear the marking 'imitation' or 'produced with (designation of the substitute ingredient) instead of (designation of the ingredient replaced)';
Teatav toiduaine, mis on imitatsioon või sisaldab asendusainet, eraldatakse müügikohas võimaluse korral muust toidust.
The particular food product that is an imitation or contains a substitute shall, where feasible, be separated from other food at the place of sale.
Üha rohkem müüakse teatavate toiduainete imitatsioone, näiteks taimerasvast valmistatud nn juustu.
Imitation foodstuffs, for example 'cheese' made from vegetable fat, are increasingly being marketed.
Teiste tähelepanekute kohaselt on märgata suundumust, et toote valmistamisel tavaliselt kasutatavad koostisosad on mõningal määral asendatud odavamate asendajatega.
Another development which has been observed is that ingredients normally used to manufacture a product are to some extent being replaced with cheaper substitutes.
Tarbija seda harilikult ei märka.
This is not generally apparent to consumers.
Läbipaistvuse huvides tuleks hakata kasutama selgitavat märgistust.
In the interests of transparency, therefore, appropriate labelling should be introduced.
(c) anda mõista, et toit on eriomadustega, kui selliste omadustega on tegelikult kõik samalaadsed toidud;
(c) by suggesting that the food possesses special characteristics when in fact all similar foods possess such characteristics.
(c) anda mõista, et toit on eriomadustega, kui selliste omadustega on tegelikult kõik samalaadsed toidud , või eriti rõhutada, et puuduvad teatavad koostis- ja/või toitained, mida antud toiduaine põhimõtteliselt ei sisalda ;
(c) by suggesting that the food possesses special characteristics when in fact all similar foods possess such characteristics or by specifically emphasising the absence of certain ingredients and/or nutrients which the food in question does not contain as a matter of course .