natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu heakskiitmist Euroopa Parlamendi poolt tuleb käsitada ebarahuldava lepingu vastumeelse toetamisena.
The Parliament's approval of the ITTA, 2006 should be understood as a reluctant endorsement of an unsatisfactory agreement.
Tuleb tunnistada, et lõpptulemus on kaugel sellest, mida oleks vaja troopiliste metsade kadumise probleemi lahendamiseks.
It should be recognised that the outcome falls well short of what is required to address the problem of loss of tropical forests.
Komisjon peaks alustama järgmiste läbirääkimiste vooru ettevalmistamist eesmärgiga tagada parem järgmine leping.
The Commission should start to prepare for the next round of negotiations with the objective of ensuring a greatly improved successor agreement.
Rahvusvahelise troopilise puidu lepingu kord vajab täielikku ümbertegemist ja mis tahes tulevase lepingu heakskiit Euroopa Parlamendi poolt sõltub lepingu eesmärkide radikaalsest muutmisest.
The ITTA regime needs a complete overhaul and the Parliament's assent to any future agreement will depend on a radical change in the underlying objectives of the agreement.
2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu läbivaatamise põhieesmärgiks peaks olema troopiliste metsade kaitse ja säästev majandamine.
The key objective for a revision of ITTA, 2006 should be the protection and sustainable management of tropical forests.
Troopilise puiduga kauplemine peaks toimuma ainult nimetatud eesmärkidega kokkusobivas ulatuses.
Trade in tropical timber should only take place to the extent consistent with that objective.
Komisjon peaks tegema ettepaneku kohaste rahastamismehhanismide loomiseks nende riikide jaoks, kes soovivad piirata oma puidueksporti, ja organiseerima ümber Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni hääletamissüsteemi, et soosida riike, kes seavad prioriteediks metsaressursside säilitamise ja säästva kasutamise.
Accordingly, the Commission should propose appropriate financing mechanisms for countries willing to limit their timber exports and a reorganisation of the ITTO’s voting system to reward timber producing countries that give priority to the conservation and sustainable use of forest resources.
Vahepeal peaksid komisjon ja liikmesriigid märkimisväärselt suurendama rahalisi ressursse, mis aitavad kaasa troopiliste metsade säilitamisele ja ökoloogiliselt vastutustundlikule kasutamisele, toetavad keskkonnahalduse ja keskkonnaalase suutlikkuse tugevdamist, edendavad hävituslikule metsaraiele, kaevandamisele ja põllumajandusele majanduslikult elujõulisi alternatiive ja tugevdavad riikide parlamentide, kodanikuühiskonna, kohalike kogukondade ja põliselanike osalust otsuste tegemisel, mis puudutavad loodusressursside säilitamist, kasutamist ja haldamist ning piiritlevad ja kaitsevad nende maaga seotud õigusi.
In the meantime, the Commission and Member States should significantly increase the financial resources for assistance to enhance the conservation and ecologically responsible use of tropical forests, to support actions aimed at strengthening environmental governance and capacity-building, to promote economically viable alternatives to destructive logging, mining and agricultural practices, and to enhance the capacity of national parliaments and civil society, including local communities and indigenous people, to participate in decision-making regarding the conservation, use and management of natural resources, and to demarcate and defend their land rights.
Lisaks peaksid komisjon ja liikmesriigid töötama rahvusvahelisel tasandil, et edendada kliimamuutuste ja metsade raadamise alaseid arutelusid, eesmärgiga saavutada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames kokkulepe rahvusvahelise rahastamismehhanismi loomiseks, mille eesmärk on metsade raadamisest ja degradeerumisest tingitud süsinikdioksiidi heite vähendamine ning bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ja säästvale arengule kasuks tulevate asjaolude maksimeerimine.
Moreover, the Commission and Member States should work in the global arena to advance climate change and deforestation discussions so as to reach agreement within the framework of the UN Framework Convention on Climate Change for an international financing mechanism aimed at reducing carbon dioxide emissions from deforestation and forest degradation and at maximising co-benefits with regard to biodiversity protection and sustainable development.
Komisjon ja liikmesriigid peaksid samuti tegema tööd tagamaks, et ekspordikrediidiasutused, Cotonou investeerimisrahastu ja muud rahvusvahelised laenuasutused, mis rahastavad projekte Euroopa rahaga, kasutavad vabatahtliku, eelneva ja informeeritud nõusoleku põhimõtet, enne kui nad toetavad mis tahes projekti metsanduse valdkonnas.
The Commission and Member States should also work to ensure that Export Credit Agencies, the Cotonou Investment Facility and other International Lending Institutions which fund projects with European public money, use the adopted principle of Free, Prior and Informed Consent before financially supporting any projects in forest areas.
Samuti tuleb enne projektide elluviimist teostada keskkonnamõju hindamised ja keskkonnaalane kontroll, tegemaks kindlaks, et projekt ei toeta metsade raadamist, degradeerumist või ebaseaduslikku raiet.
Environmental impact assessment and screening procedures for these projects should also be carried out, to make sure they do not fuel deforestation, forest degradation or illegal logging activity.
Lõpetuseks tuleb teha kiireid ja otsustavaid edusamme metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse tegevuskava rakendamisel, sealhulgas viivitamata komisjoni poolt ulatusliku õigusakti esitamine, mille eesmärk on tagada, et Euroopa Liidu turule tuuakse ainult seaduslikult langetatud puit ja puidutooted.
Finally, there should be strong and rapid progress on the implementation of the FLEGT action plan, including the submission, without further delay, by the Commission of a comprehensive legislative proposal that aims to ensure that only legally harvested timber and timber products are placed on the EU market.
Euroopa Parlamenti ja Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni liikmete piirkondadevahelisi ja riikide parlamente tuleks täielikult kaasata 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu rakendamisse.
The Parliament as well as other interregional assemblies and national parliaments of ITTO should be fully involved in the implementation of ITTA 2006.
Nimetatud eesmärgil nõuab Euroopa Parlament, et
To that end, we call
· komisjon konsulteeriks Euroopa Parlamendiga nii kiiresti kui võimalik iga kord, kui ühendus kavatseb vabatahtlikult rahaliselt toetada rahvusvahelise troopilise puidu lepingu raames kavandatud meetmeid organisatsiooni vabatahtlike kontode kaudu;
· for the consultation of the Parliament at the earliest possible date, whenever the Community intends to make voluntary financial contributions to ITTA's planned actions via the voluntary accounts of the Organisation,
· komisjon esitaks rahvusvahelise troopilise puidu lepingu rakendamise aastaaruande koos troopilise puiduga kauplemisest tuleneva troopilistele metsadele avaldatava negatiivse mõju vähendamise meetmetega, sealhulgas ELi metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust käsitleva programmi raames sõlmitud kahepoolsed lepingud.
· for the presentation, by the Commission, of an annual report on the implementation of ITTA as well as on measures to minimise the negative impacts from trade on tropical forests, including bilateral agreements under the FLEGT programme.
Euroopa Parlamenti tuleb täielikult kaasata ja teavitada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust käsitleva programmi raames sõlmitavate kahepoolsete lepingute sõlmimise kõigis etappides tehtavatest edusammudest.
The Parliament should be fully involved and informed of the progress made at every stage of negotiations on FLEGT partnership agreements.
Teema: Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (11964/2007 – C6‑0326/2007 – 2006/0263(CNS) ) – arvamus õigusliku aluse kohta
Subject: Opinion on the legal basis of the proposal for a Council Decision on the conclusion on behalf of the European Community of the International Tropical Timber Agreement, 2006 (11964/2007 – C6-0326/2007 – 2006/0263(CNS) )
19. detsembri 2007. koosolekul otsustas õiguskomisjon omal algatusel vastavalt kodukorra artikli 35 lõikele 3 esitada arvamuse kõnealuse komisjoni ettepaneku õigusliku aluse kehtivuse ja sobivuse kohta.
At its meeting of 19 December 2007 the Committee on Legal Affairs decided on its own initiative, pursuant to Rule 35(3), to consider whether the legal basis of the above Council proposal was valid and appropriate.
Õiguskomisjon arutas nimetatud küsimust 19. detsembri 2007. aasta koosolekul.
The committee considered the above question at its meeting of 19 December 2007.
Arvestades, et rahvusvahelise kaubanduse komisjon hääletab raporti üle detsembris, ja selleks, et vältida probleeme täiskogu hääletusel, juhul kui mõni liikmesriik otsustab tõstatada õigusliku aluse küsimuse, tundub soovitav, et õiguskomisjon tõstatab vastavalt kodukorra artikli 35 lõikele 3 omal algatusel nõukogu otsuse ettepaneku õigusliku aluse küsimuse.
Given that the Committee on International Trade is due to vote on its report this December, it may be considered advisable, in order to avoid problems with the plenary vote in the event that one of the Members decides to take up the question of the legal basis, for the Committee on Legal Affairs to take up the question of the legal basis of the proposal for a Council decision on its own initiative pursuant to Rule 35(3) of the Rules of Procedure.
Pakutud õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artiklid 133 ja 175 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga.
The legal basis proposed is Articles 133 and 175, read in conjunction with the first sentence of the first subparagraph of Article 300(2) and the first subparagraph of Article 300 (3) of the EC Treaty.
On soovitatud õiguslikku alust muuta, nii et see osutaks artikli 300 lõike 3 esimese lõigu asemel selle lõike teisele lõigule.
It has been suggested that the legal basis ought to be amended so as to refer to the second subparagraph of Article 300(3) rather than the first subparagraph of that provision.
Õigusliku aluse muutmine annaks parlamendile õiguse nõusolekumenetlusele pelgalt konsulteerimise asemel.
This change in the legal basis would give Parliament the benefit of the assent procedure rather than mere consultation.
Vastutav komisjon küsis arvamust õigusteenistuselt, kes toetab õigusliku aluse muutmist.
The lead committee has sought the opinion of the Legal Service, which supports this change in the legal basis.
Kõnealuse ettepaneku sisu koosneb seitsmest põhjendusest ja kahest artiklist, millega kiidetakse heaks 2006. aasta rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimine.
The content of proposal under consideration consists in seven recitals and two articles approving the conclusion of the International Tropical Timber Agreement, 2006.
Põhjenduses 4 sedastatakse, et lepingu eesmärgid on kooskõlas nii ühise kaubanduspoliitika kui ka keskkonnapoliitikaga.
Recital 4 states that the goals of the Agreement are consistent with both the common commercial policy and the environmental policy.
Lepingu põhieesmärke kirjeldatakse lepingu artiklis 1 järgmiselt: „edendada säästva majandamise teel saadud ja seaduslikest allikatest pärit troopilise puiduga rahvusvahelise kauplemise laiendamist ja mitmekesistamist ning edendada troopilist puitu tootvate metsade säästvat majandamist”.
The main objectives of the Agreement are addressed in Article 1 of the Agreement as follows: "to promote the expansion and diversification of international trade in tropical timber from sustainable managed and legally harvested forest and to promote the sustainable management of tropical timber producing forests".
Leping koosneb järgmistest peatükkidest: eesmärgid, mõisted, organisatsioon ja haldamine, rahvusvaheline troopilise puidu nõukogu, privileegid ja immuniteedid, rahastamine, tegevus, statistika, uuringud ja teave, muud sätted ning lõppsätted.
The Agreement is organised in chapters as follows: objectives, definitions, organisation and administration, International Tropical Timber Council, privileges and immunities, finance, operational activities, statistics, studies and information, miscellaneous, and final provisions.
Tuleb märkida, et vastutav komisjon nimetab 7. novembri 2007. aasta raporti projektis oma heakskiitu rahvusvahelise troopilise puidu lepingu sõlmimisele „mitterahuldava lepingu vastumeelseks toetamiseks”.
It is noted that, in its draft report of 7 November 2007, the Committee responsible qualifies its approval of the International Trade Timber Agreement "as a reluctant endorsement of an unsatisfactory agreement".
Raportöör kurdab, et leping „ei ole kaugeltki piisav troopiliste metsade kadumise probleemiga tegelemiseks”.
The Rapporteur complains that the outcome of the Agreement "falls well short of what is required to address the problem of loss of tropical forest".
Seoses „spetsiifilise institutsioonilise raamistikuga” artikli 300 lõike 3 teise lõigu tähenduses peab märkima, et Euroopa Kohus pole seni teinud ühtegi otsust, mis näitaks, kuidas seda tuleb tõlgendada.
As far as the concept of a "specific institutional framework" within the meaning of the second subparagraph of Article 300(3) is concerned, it is observed the Court of Justice has yet to cast any light on how is it to be interpreted.
Seda arvesse võttes tundub asjakohane veidi üldiselt arutleda selle üle, millisel põhjusel on artikli 300 lõike 2 teises lõigus sätestatud nõusolekumenetluse kasutamine, samal ajal kui selle lõike esimeses lõigus on sätestatud nõuandemenetlus.
In view of this, it is considered worthwhile setting out some general considerations about the rationale for providing for the use of the assent procedure in the second subparagraph of Article300(2) as opposed to the consultation procedure laid down in the first subparagraph of that provision.
Nõusolekumenetlus on sätestatud nelja liiki lepingute jaoks:
The assent provision is provided for four types of acts:
- lepingud, mis oluliselt mõjutavad ühenduse eelarvet;
- agreements having important budgetary implications for the Community;
- lepingud, mis tingivad kaasotsustamismenetluse kohaselt vastuvõetud õigusakti muutmise;
- agreements entailing amendment of an act adopted under the codecision procedure;
- lepingud, millega luuakse assotsiatsioon, mis hõlmab vastastikuseid õigusi ja kohustusi, ühismeetmeid ja erimenetlusi;
- agreements establishing an association involving reciprocal rights and obligations, common action and special procedures;
- lepingud, mis kehtestavad koostöömenetluste korraldamisega spetsiifilise institutsioonilise raamistiku.
- agreements establishing a specific institutional framework by organising cooperation procedures.
Võib väita, et säte nõusolekumenetluse kohta on lisatud alljärgnevatel põhjustel.
It may be argued that provision is made for the assent procedure on the following grounds.
Kaks esimest juhtumit peegeldavad parlamendi rolli vastavalt eelarvemenetluses ja kaasotsustamismenetluses.
The first two cases reflect Parliament's role in the budgetary procedure and in the codecision procedure, respectively.
Kolmandas ja neljandas taandes nimetatud lepingutel on aga üks ühine omadus – nimelt kavatsus luua keerukas püsiv struktuur, millel on teatav sõltumatus lepingupooltest ning mille raames võib vastu võtta lepingupooltele siduvaid eeskirju lisaks lepingus endas sisalduvatele eeskirjadele.
For their part, the agreements covered by the third and fourth indents above have one aspect in common, namely the intention of setting up a complex permanent structure having a certain autonomy from the parties under which rules binding on the parties other than those contained in the agreement itself may be adopted.
Kui luuakse assotsiatsioon, on selle struktuur tõenäoliselt keerukam kui juhul, kui koostöömenetluste korraldamisega kehtestatakse spetsiifiline institutsiooniline raamistik.
Where an association is established, the structure is likely to be more sophisticated than it is where a specific institutional framework is established by organising cooperation procedures.
Võib väita, et parlamendi nõusolekut on vaja seetõttu, et kõnealune leping ei ole „lõplik”, kuna selle eesmärkide saavutamine ei sõltu üksnes lepingu enda tekstis selgesõnaliselt sätestatud eeskirjadest.
It may be argued that the assent of Parliament is required because the agreement in question is "incomplete" in the sense that the attainment of its objectives does not depend only on the rules expressly laid down in the text of the agreement itself.
Lepingupooli ei seo mitte ainult lepingus sätestatud eeskirjad, vaid ka eeskirjad, mis kehtestatakse lepinguga sätestatud menetluste tulemusena.
The parties will be not bound only by the rules set out in the agreement but also by rules which will be established as the result of the procedures set up in it.
Sellest tingitud teatav ebakindlus selle suhtes, millised on lepingust tulenevad täpsed kohustused, nõuab tagatist parlamendi nõusoleku näol.
The resulting degree of uncertainty as to what actual duties will arise out of the Agreement requires the guarantee of parliamentary assent.
Seega tuleb leida vastus küsimusele, kas kõnealune leping kuulub kategooriasse „lepingud, mis kehtestavad koostöömenetluste korraldamisega spetsiifilise institutsioonilise raamistiku”.
The question to be answered, therefore, is whether or not the agreement under consideration falls within the category of "agreements establishing a specific institutional framework by organising cooperation procedures".
Olulised elemendid, mis peavad artikli 300 lõike 3 teise lõigu kohaldamiseks esinema, on omavahel seotud: nimelt „koostöömenetluste” korraldamine ja „spetsiifilise institutsioonilise raamistiku” olemasolu.
The essential elements which have to be present if the second subparagraph of Article 300(3) is to apply are functionally linked: namely "cooperation procedures" have to be organised and there has to be a "specific institutional framework".
Lepingu põhieesmärk on „edendada säästva majandamise teel saadud ja seaduslikest allikatest pärit troopilise puiduga rahvusvahelise kauplemise laiendamist ja mitmekesistamist ning edendada troopilist puitu tootvate metsade säästvat majandamist” (artikkel 1).
The main objective of the agreement is "to promote the expansion and diversification of international trade in tropical timber from sustainable managed and legally harvested forest and to promote the sustainable management of tropical timber producing forests" (Article 1).
Selle saavutamiseks annab leping konkreetsed vahendid.
To achieve this, the Agreement provides for some elaborate tools.
Esiteks on artiklis 3 sätestatud, et „rahvusvaheline troopilise puidu organisatsioon jätkab käesoleva lepingu haldamist ja lepingu toimimise kontrollimist”.
First, Article 3 provides that "The International Tropical Timber Organisation (...) shall continue in being for the purposes of administering the provisions and supervising the operation of this Agreement".
Organisatsiooni toimimise peavad tagama nõukogu (artikkel 6), komiteed ja muud allorganid (artikkel 26), tegevdirektor ja töötajad (artikkel 14).
The functioning of the organisation is to be assured by the Council (Article 6), the committees and other subsidiary bodies (Article 26), the Executive Director and the staff (Article 14).
Nõukogu on „organisatsiooni kõrgeim organ” ja sinna kuuluvad kõikide liikmete esindajad.
The Council is stated to be the "highest authority of the Organization" and is to consist of representatives of each member.
Üks nõukogu tähtsamaid volitusi on teha „otsuseid, mis on vajalikud organisatsiooni tõhusa ja tulemusliku toimimise tagamiseks” (artikli 7 punkt b).
One of the Council's most important powers is to "take such decisions as are necessary to ensure the effective and efficient functioning and operation of the Organisation" (Article 7, point (b)).
Sel eesmärgil on artiklites 10, 11 ja 12 sätestatud otsustamisprotsessi ja hääletamise eeskirjad.
To this end, Articles 10, 11 and 12 set out the rules governing the decision-making process and the voting procedure.
On oluline märkida, et otsuseid ei tehta ainult konsensuse alusel.
It is important to note that decisions are not only to be taken by consensus.
Kuigi on sätestatud, et „nõukogu püüab teha kõik otsused ja anda kõik soovitused konsensuse alusel”, on artikli 12 lõikes 2 sätestatud, et „kui konsensust ei saavutata, teeb nõukogu kõik otsused ja annab kõik soovitused jagunenud lihthäälteenamuse põhjal, kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud erihäälteenamust”.
Even though it is provided that "the Council shall endeavour to take all decisions and to make all recommendations by consensus", the second paragraph of Article 12 provides that "if consensus cannot be reached, the Council shall take all decisions and make all recommendations by a simple distributed majority vote, unless this Agreement provides for a special vote".
Veel üks oluline eeskiri on sätestatud artiklis 13, mis käsitleb nõukogu koosoleku kvoorumit.
Another relevant rule is set out in Article 13 concerning the quorum for the meeting of the Council, since it appears that it is not necessary for all representatives to be present in order for decisions to be adopted.
Sellest ilmneb, et kõik esindajad ei pea otsuste vastuvõtmiseks kohal olema.
The importance of those provisions becomes manifest when they are read in conjunction with Article 29, para.
Nende sätete olulisus saab selgeks, kui vaadata neid koostoimes artikli 29 lõikega 2, milles on sätestatud: „Liikmed kohustuvad pidama nõukogu käesoleva lepingu sätete alusel tehtud otsuseid siduvaks ja neid ellu viima ning hoiduvad selliste meetmete rakendamisest, mis neid otsuseid piiraks või oleks nendega vastuolus.”
2, which provides that: "Members undertake to accept and carry out the decisions of the Council under the provisions of this Agreement and shall refrain from implementing measures that would have the effect of limiting or running counter to them".
Teisisõnu on nõukogu otsused siduvad isegi neile lepinguosalistele, kelle esindajad ei nõustunud akti vastuvõtmisega või keda koosolekul kohal ei olnud.
In other words, decisions of the Council will be binding even on those parties whose representatives did not agree with the adoption of the act or who were not present at the meeting.
Lisaks sellele annab artikkel 17 organisatsioonile juriidilise isiku staatuse ja õiguse „sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ning algatada kohtumenetlusi”.
Furthermore, Article 17 confers legal personality to the Organisation and the "capacity to contract, to acquire and dispose of movable and immovable property, and to institute legal proceedings".
Lõpuks tuleb arvesse võtta, et luuakse „halduskonto, kuhu kantakse väljaarvutatud osamaksed”, „erikonto ja Bali partnerlusfond, kuhu kantakse vabatahtlik rahaline toetus” ja „muud kontod, mida nõukogu peab asjakohaseks ja vajalikuks” (artikkel 18), samuti nõukogu olulisi ülesandeid seoses organisatsiooni liikmelisuse ja lepingu olemasoluga (artiklid 30, 31, 32, 37, 40, 42, 44 ja 47).
Finally, account must be taken of the establishment of "the Administrative Account, which is an assessed contribution account", "the Special Account and The Bali Partnership Fund, which are voluntary contribution accounts", and "other accounts that the Council might consider appropriate and necessary" (Article 18) and of the Council's major functions relating to membership of the Organization and the existence of the agreement (arts 30, 31, 32, 37, 40, 42, 44 and 47).
Eespool läbi viidud analüüsi tulemusena jõuti seisukohale, et kõnealune leping kehtestab „spetsiifilise institutsioonilise raamistiku”.
In the light of the analysis carried out above, it is considered that the agreement establishes a "specific institutional framework".