natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes avaldatud teadusliku konsensuse kohaselt soovitatakse vähendada ülemaailmset saasteainete heidet poole võrra 2050. aastaks, mida on järjest raskem saavutada, kui ülemaailmne heide suureneb kuni aastani 2020 ja pärast seda, tulenevalt seniste, praeguste ja tulevaste ülemaailmsete kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenevast mõjust, mis aitab kaasa globaalsele soojenemisele;
· the scientific consensus as expressed in IPCC AR4 recommends halving the level of global emissions by 2050, which will be increasingly difficult to achieve if global emissions continue to rise until 2020 and beyond because of the cumulative effect of historical, present and future emissions of GHG contributing to global warming;
· teaduslikult on kindlaks tehtud mitu Maa kliimasüsteemi nn murdepunkti, mis kajastavad punkte, kust pole enam tagasiteed teel sügavamate, pöördumatute kliimamuutuste suunas, mille mõju inimesed enam mõjutada või muuta ei saa; neid murdepunkte ja neis käivitunud looduslikke protsesse pole võimalik täielikult lülitada olemasolevatesse tuleviku kliima kujundamise stsenaariumidesse;
· science has identified a number of so-called 'tipping-points' in the earth climate system which represent points of no return for deeper irreversible climate change, whose impacts cannot be influenced or altered by humans any longer; these 'tipping-points' and the triggered unstoppable physical processes cannot be fully included into the existing future climate scenarios,
· praegune kliimamuutuste leevendamisele suunatud poliitika ja sellega seonduv säästva arengu tagamise praktika pole järgnevate kümnendite jooksul ülemaailmse kasvuhoonegaasideheite vähendamiseks piisavad; teadusliku seisukoha järgi säilib võimalus ülemaailmse heite edukaks stabiliseerimiseks, et tagada ELi 2 °C eesmärgi saavutamine vähemalt 50% tõenäosusega, kuni 2015. aastani, mis on ülemaailmsete heitkoguste kõrgaeg;
· existing climate change mitigation policies and related sustainable development practices are insufficient to reduce global GHG emissions over the next decades; according to scientific recommendations the window of opportunity to successfully stabilize global emissions in order to assure at least a probability of 50% to reach the EU 2° C target stays open until 2015 being the peak-year of global emissions;
· andmed, mis on saadud senistest heitkogustest põhjustatud globaalse soojenemise praeguse taseme konkreetseid tagajärgi hindavatest teadusuuringutest, rõhutavad vajadust kiiresti rakendada kohanemismeetmeid, et vältida suurt kahju inimestele ja infrastruktuurile eelkõige arengumaades, kuid samuti ka Euroopas ja muudes maailma rikkamates piirkondades;
· the collected data of scientific studies assessing concrete implications of already existing levels of global warming due to historic emissions underline the urgency of adaptation measures to be set in place to avoid serious damage to humans and the infrastructure first and foremost in the developing world, but also in Europe and other wealthier parts of the world;
· teadusliku tõendusmaterjali levitamine inimese mõju kohta maailma kliimale peab moodustama olulise osa laiematest jõupingutustest saavutada avalikkuse toetus poliitilistele meetmetele süsinikdioksiidi heite vähendamiseks; vajalikud on muutused inimeste eluviisis ja sellest rääkimine peaks olema osa globaalse soojenemise põhjuseid ja tagajärgi selgitavast harivast teavitamisest;
· the communication of scientific evidence of human impact on the global climate has to be the major part of a broader attempt to gain public support for political measures to curb carbon emissions; individual changes in lifestyle-patterns are necessary and should be a part of educational attempts of communicating causes and effects of global warming;
· ehkki teaduslik konsensus rõhutab, et seni puuduvad vastuvõetava hinnaga teaduslikud ja tehnoloogilised lahendused kasvuhoonegaaside vastu võitlemiseks ning vähe süsinikdioksiidi tekitava tööstuse ja ühiskonna ülesehitamiseks, on lootustandvaid märke selle kohta, et teadus- ja tehnoloogiaalastel uuringutel põhinevaid lahendusi saab edasi arendada, et (esmalt) peatada kasvuhoonegaaside heite suurenemine ja (hiljem) vähendada kliimamuutuste mõju.
· although scientific consensus stresses that technological and science-based solutions to combat GHG and to develop a low-CO2 industry and community are not yet fully available at acceptable cost, there are hopeful indications that with scientific and technological research solutions can be further developed in order to (first) halt the increase of GHG and (later) reduce the impacts of climate change.
Kokkuvõttes on raportöör seisukohal, et teaduslik seisukoht kliimamuutuste kohta on välja kujunenud, ja soovitab ajutisel komisjonil oma tööd jätkata ning esitada ametiaja lõpul Euroopa Parlamendile raport, mis vajaduse korral sisaldaks soovitusi tegevuste või algatuste kohta, mida rakendada ELi tulevases kliimamuutusi käsitlevas integreeritud poliitikas kooskõlas ELi eesmärgiga hoida maailma keskmise temperatuuri tõus alla 2 °C ja vastavalt valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljanda hindamisaruande tulemustele ning soovitustele.
In conclusion, the rapporteur considers the scientific basis of climate change as settled, and recommends that the temporary committee continues its work and presents, at the end of its mandate, a report to Parliament containing, as appropriate, recommendations as to actions or initiatives to be taken on the EU’s future integrated policy on climate change in line with the EU objective of limiting global temperature increase below 2°C and with the findings and recommendations of IPCC AR4.
Bali konverentsi tulemused ja läbirääkimised 2012. aasta järgse rahvusvahelise kliimaleppe üle
The outcome of the Bali Conference and the negotiations for a post-2012 international climate agreement
Tulevane rahvusvaheline kliimalepe on oluline tegur ülemaailmses võitluses kliimamuutuste vastu.
The future international climate agreement is a crucial element in the global effort to tackle the issue of climate change.
Seda teemat arutati 2007. aasta oktoobri teemakoosolekul põhjalikult ja see oli ÜRO kliimamuutuste konventsiooni osaliste 13. konverentsi (COP 13) peamine teema.
This topic has been examined in depth at the thematic session of October 2007 and has been the main issue discussed at the Thirteenth Conference of the Parties (COP 13) to the UN Climate Change Convention.
Raportöör tervitab Bali tegevuskava vastuvõtmist ja ametlike läbirääkimiste käivitamist rahvusvahelise kliimaleppe üle pärast 2012. aastat algavaks perioodiks, samuti muid COP 13 konverentsi vastuvõetud tähtsaid otsuseid, eelkõige neid, mis käsitlevad tehnoloogiat, kohanemisfondi ja metsade kadumist.
The rapporteur welcomes the adoption of the “Bali action plan” and the launching of formal negotiations in view of an international climate agreement for the period after 2012, as well as the other important decisions agreed by COP 13, in particular concerning technology, the adaptation fund and deforestation.
Samuti tervitab raportöör Austraalia uue valitsuse hiljutist otsust ratifitseerida Kyoto protokoll.
The rapporteur also welcomes the recent decision taken by the new Australian government to ratify the Kyoto Protocol.
Arvestades Balil toimunud läbirääkimisi, rõhutab raportöör Hiina valitsuse konstruktiivset seisukohta, samuti arengumaade lubadust rakendada tehnoloogia, rahastamise ja suutlikkuse edendamise abil säästva arengu kontekstis riiklikul tasandil asjakohaseid leevendusmeetmeid mõõdetaval, kirjeldataval ja tõestataval kujul.
In the light of the negotiations that have taken place in Bali, the rapporteur underlines the constructive position taken by the Chinese government, as well as the commitments taken by the developing countries to engage “in nationally appropriate mitigation actions in the context of sustainable development, supported and enabled by technology, financing and capacity-building, in a measurable, reportable and verifiable manner.”
Siiski vajab meeldetuletamist, et Euroopa Parlament avaldab Bali konverentsi tulemuste kohta arvamust sellekohases resolutsioonis, mis võetakse vastu jaanuari II osaistungjärgul.
However, it should be reminded that Parliament will comment on the outcome of the Bali Conference in a specific resolution to be adopted during the January II part-session.
Seetõttu pole käesolevasse raportisse lisatud konkreetseid märkusi nimetatud küsimuses.
For this reason, no specific comment on this issue is included in the present report.
Läbirääkimiste edenemist 2012. aasta järgse leppe üle uuritakse ja hinnatakse lõpliku raporti kontekstis.
The progress of the negotiations for a post-2012 agreement will be examined and assessed in the context of the final report.
Arenguga seotud poliitikavaldkondade sidusus ja mõju, mida teatud bioloogiliste loodusvarade kasutamine ELis Lääne-Aafrika arengule avaldab
on policy coherence for development and the effects of the EU’s exploitation of certain biological natural resources on development in West Africa
Carmen Fraga Estévez , kalanduskomisjon
Carmen Fraga Estévez , Committee on Fisheries
kalanduskomisjonI ARVAMUS...................................................................................15
OPINION OF THE COMMITTEE ON FISHERIES (*) ..........................................................15
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................18
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE .........................................................................17
arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe ja mõju kohta, mida teatud bioloogiliste loodusvarade kasutamine ELis Lääne-Aafrika arengule avaldab
on policy coherence for development and the effects of the EU’s exploitation of certain biological natural resources on development in West Africa
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 178;
– having regard to Article 178 of the Treaty establishing the European Community,
– võttes arvesse Lissaboni lepingu artiklit 188d;
– having regard to Article 188d of the Treaty of Lisbon,
– võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 2005. aasta ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus”
– having regard to the 2005 Joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’
– võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000
– võttes arvesse ELi-Aafrika ühisstrateegiat;
– having regard to the Joint EU-Africa Strategy,
– võttes arvesse 20. septembril 2007. aastal esimest korda komisjoni poolt avaldatud „Euroopa Liidu aruannet arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe kohta” ( KOM(2007)0545 ), mida hakatakse avaldama iga kahe aasta järel, ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti ( SEK(2007)1202 ;
– having regard to the first biennial Commission "EU Report on Policy Coherence for Development”, released on 20 September 2007 (COM/2007/0545), and the accompanying Commission Staff Working Paper (SEC (2007) 1202),
– võttes arvesse nõukogu 21.–22. detsembri 2004. aasta, 24. mai 2005. aasta, 10. märtsi 2006. aasta, 11. aprilli 2006. aasta, 17. oktoobri 2006. aasta, 5. detsembri 2006. aasta, 15. detsembri 2006. aasta ja 19.–20. novembri 2007. aasta järeldusi;
– having regard to the Council Conclusions of 21 and 22 December 2004, 24 May 2005, 10 March 2006, 11 April 2006, 17 October 2006, 5 December 2006, 15 December 2006, 19‑20 November 2007,
– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe (PCD) kohta, töökava aastateks 2006-2007, 7. märts 2006;
– having regard to the Commission Staff Working Paper on Policy Coherence for Development (PCD), Work Programme 2006-2007, 7 March 2006,
– võttes arvesse 18. septembri 2000. aasta ÜRO aastatuhande deklaratsiooni;
– having regard to the UN Millennium Declaration of 18 September 2000,
– võttes arvesse 22. märtsi 2002. aasta Monterrey konsensust arengu rahastamise kohta;
– having regard to the Monterrey Consensus on Financing for Development of 22 March 2002,
– võttes arvesse mais 2007. avaldatud Euroopa Arengupoliitika Juhtimise Keskuse (ECDPM), Participi ja ICEI hindamisuuringut „The EU Institutions & Member States’ Mechanisms for Promoting Policy Coherence for Development” (ELi institutsioonide ja liikmesriikide mehhanismid arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe edendamiseks);
– having regard to the evaluation study on "The EU Institutions & Member States’ Mechanisms for Promoting Policy Coherence for Development" of May 2007 by ECDPM, PARTICIP and ICEI,
- võttes arvesse Evert Vermeer Foundationi ja CONCORDi ELi ühtekuuluvusprogrammi;
– having regard to the EU Coherence Programme of the Evert Vermeer Foundation and CONCORD,
– võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2007. aasta teatist „Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel”;
– having regard to the Communication from the Commission of 18 September 2007 on "Building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change",
– võttes arvesse ÜRO kliimamuutuse raamkonventsiooni (UNFCCC) osaliste 13. konverentsi (COP13) tulemusi ja 3.–14. detsembril 2007. aastal Indoneesias Balis toimunud Kyoto protokolli osaliste kohtumise tulemusi;
– having regard to the outcome of the 13th Session of the Conference of Parties (COP13) to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol held in Bali, Indonesia from 3 to 14 December 2007,
– võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise kohta 2010. aastaks
– having regard to its resolution of 22 May 2007 on halting the loss of biodiversity by 2010
Vastuvõetud tekstid , P6_TA(2007)0195 . ;
Adopted Texts, P6_TA(2007)0195 ,
– võttes arvesse komisjoni 21. mai 2003. aasta ettepanekut metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitleva ELi tegevuskava kohta ( KOM(2003)0251 ), mis kinnitati põllumajandusministrite nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta järeldustega, ning nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse;
– having regard to the Commission’s proposal for an EU action plan on Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT) of 21 May 2003 (COM (2003) 0251), which was endorsed by the conclusions of the Council of Ministers of Agriculture of 13 October 2003, and the Council Regulation of 20 December 2005 on the establishment of a FLEGT licensing scheme for imports of timber into the European Community,
– võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitleva ELi tegevuskava rakendamise kiirendamise kohta
– having regard to its resolution of 7 July 2005 on speeding up implementation of the EU FLEGT action plan
Vastuvõetud tekstid , P6 TA(2005)0300. ;
Adopted Texts: P6 TA(2005)0300 ,
– võttes arvesse keskkonnaministrite 20. veebruari 2007. aasta järeldusi, mis käsitlevad ELi eesmärke rahvusvahelise kliimarežiimi edasiseks arenguks 2012. aasta järgsel perioodil, milles „rõhutatakse vajadust konkreetsete poliitikate ja meetmete järele, et peatada ja vähendada metsade hävitamisest arengumaades tulenevaid süsinikdioksiidi heitkoguseid järgneva kahe või kolme aastakümne jooksul”;
– having regard to the conclusions of the Environment Ministers of 20 February 2007 on the EU objectives for the further development of the international climate regime beyond 2012, which “emphasises that concrete policies and actions are needed to halt and reverse carbon dioxide emissions from deforestation in developing countries within the next two to three decades”,
– võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta teatist kolmandate riikidega sõlmitavate kalandusalaste partnerluslepingute ühtse raamistiku kohta (KOM(2002)637);
– having regard to the Communication of the Commission on an "Integrated Framework for Fisheries Partnership Agreements with Third Countries" of 23 December 2002 (COM (2002)637),
– võttes arvesse Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 1995. aastal vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendit ja FAO 1999. aastal vastu võetud rahvusvahelist tegevuskava püügimahu juhtimiseks;
– having regard to the Food and Agricultural Organization (FAO) Code of Conduct for Responsible Fisheries of 1995 and the FAO International Plan of Action for the Management of Fishing Capacity 1999,
– võttes arvesse FAO 2005. aasta uurimust „Vastutustundlik kalapüük ja toiduainetega kindlustatus”, mille viis läbi John Kurien;
– having regard to the 2005 FAO study by John Kurien entitled “Responsible Fish Trade and Food Security”,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi tellimusel läbi viidud uuringut„Arenguga seotud poliitikavaldkondade sidusus ja ELi kalanduspoliitika mõju Lääne-Aafrika arengule";
– having regard to the study of 16 July 2007 carried out for the European Parliament on "Policy Coherence for Development and the Effects of EU Fisheries Policies on Development in West Africa",
– võttes arvesse oma 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni kalanduse ja vaesuse vähendamise kohta
– having regard to its resolution of 25 October 2001 on Fisheries and Poverty Reduction
– võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni avaldatud Juliette Hallaire’i uurimust „L´émigration irrégulière vers l´Union européenne au départ des côtes sénégalaises” (Euroopa Liidu suunaline ebaseaduslik ränne Senegali rannikult) , september 2007;
– having regard to the study "L´émigration irrégulière vers l´Union européenne au départ des côtes sénégalaises" by Juliette Hallaire of September 2007, published by the International Organization for Migration,
– võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja kalanduskomisjoni arvamust ( A6-0137/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Fisheries ( A6‑0137/2008 ),
A. arvestades, et ÜRO aastatuhande deklaratsioonis kutsutakse kõiki riike üles tagama arengupoliitika sidusust;
A. whereas the UN Millennium Declaration calls on all States to ensure policy coherence for development,
B. arvestades, et EL on võtnud kindla kohustuse tagada arenguga seotud poliitikavaldkondade sidusus (PCD) vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 178, milles on sätestatud, et ühendus võtab arvesse ühenduse arengukoostöö alase poliitika eesmärke poliitikate puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutavad arengumaid;
B. whereas the EU is strongly committed to ensuring policy coherence for development (PCD) in accordance with Article 178 of the EC Treaty, which stipulates that the Community shall take account of the objectives of Community policy in the sphere of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries,
C. arvestades, et ülalnimetatud Euroopa konsensuse arengu küsimuses lõikes 35 sätestatakse, et „EL on täielikult pühendunud meetmete võtmisele, mis edendavad arengupoliitika sidusust mitmes valdkonnas”, ning et „on oluline, et arenguga mitteseotud poliitikad aitavad kaasa arengumaade poolt aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtavatele jõupingutustele”;
C. whereas paragraph 35 of the above-mentioned European Consensus on Development stipulates that "the EU is fully committed to taking action to advance Policy Coherence for Development in a number of areas", and that "it is important that non-development policies assist developing countries’ efforts in achieving the MDGs",
D. arvestades, et ülalnimetatud kaks korda aastas avaldatavas arenguga seotud poliitikavaldkondade sidusust (PCD) käsitlevas aruandes järeldatakse muu hulgas, et:
D. whereas the above-mentioned biennial report of the Commission on PCD finds, among other things, that
- PCD kui kontseptsioon ei ole veel piisavalt otsustamisprotsessidesse juurdunud;
- the concept of PCD has not yet been sufficiently mainstreamed into decision-making processes,
- püüdlustele vaatamata on EL alles PCD kontseptsiooni tulemusliku väljatöötamise algstaadiumis;
- the EU is - despite its efforts - still at an early stage of the development of an effective PCD concept,
- poliitikavaldkondade suuremat sidusust takistavad peamiselt ELi liikmesriikide vahelised ja arengumaade vahelised poliitiliste prioriteetide ja huvide konfliktid;
- the main obstacle to enhanced policy coherence are political priority and conflicts of interest among the Member States and between developing countries,
- endiselt napib teadlikkust ja teadmisi PCD kohta, samuti on vaja tagada pidev kaasamine kõrgel poliitilisel tasandil;
- there is still a lack of awareness and knowledge about PCD and the need to ensure continuous high-level political engagement,
- arvestades, et kalandus on rannikuäärsetes riikides oluline majandussektor, võib see etendada tähtsat rolli toiduainetega kindlustatuse tagamisel,
- given that fisheries are an important economic sector in coastal countries, they can play an important role in ensuring food security,
E. arvestades, et Euroopa Ülemkogu 2005. aasta mai järeldustes on võetud eesmärgiks tõhustada ELi arengupoliitika sidusust, eelkõige 12 prioriteetses poliitikavaldkonnas, kaasa arvatud kaubandus, kalandus, keskkond, kliimamuutused, migratsioon ja tööhõive;
E. whereas the conclusions of the May 2005 European Council contain the commitment to enhance the EU’s Policy Coherence for Development, in particular in twelve priority policy areas, including trade, fisheries, environment, climate change, migration and employment,
F. arvestades, et kaks Euroopa Liidu poolt enimkasutatud bioloogilist loodusvara Lääne-Aafrikas on kala ja puit, ja et Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadi andmeil läheb üle 80% Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) eksporditavast kalasaagist ja puidust ELi;
F. whereas the two most important biological natural resources exploited by the European Union in West Africa are fish and timber as, according to the Commission’s Directorate General for Trade, more than 80% of the fish and timber exported by the Economic Community of West African States (ECOWAS) goes to the European Union,
Arenguga seotud poliitikavaldkondade sidusus (PCD)
Policy Coherence for Development (PCD)
4. juhib tähelepanu Euroopa Liidu kalanduspoliitika ja puidukaubanduspoliitika tugevatele seostele arengupoliitikaga ning rõhutab, et ELi kalanduspoliitika ja puidupoliitika valdkonnas võetavad meetmed avaldavad tugevat mõju kohalikule säästvale arengule;
Draws attention to the strong inter-linkages between the European Union’s development and fisheries policies and development and timber trading policies, and stresses that measures taken in the policy areas of EU fisheries and timber have a strong impact on local sustainable development;
7. on mures, et ebaseadusliku puidu ja metsamajandussaaduste odav import ning sotsiaalsete ja keskkonnaalaste põhinõuete eiramine mõne selles majandusharus osaleja poolt viib rahvusvahelised turud tasakaalust välja ja vähendab tootjariikide maksutulusid;
Is concerned that cheap imports of illegal timber and forestry products, together with non-compliance by some industry players with basic social and environmental standards, destabilises international markets and reduces the tax revenues of producer countries;