natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12. nõuab seepärast, et komisjon vaataks lähtuvalt Euroopa Kohtu kohtupraktikast läbi eespool mainitud teatises sätestatud kriteeriumid ettevaatuspõhimõtte kasutamise kohta, tagamaks et ajutiste ja proportsionaalsete meetmete võtmisel põhinev kõnealune tegutsemis- ja ohutuspõhimõte oleks ühenduse tervise- ja keskkonnaalase poliitika keskmes;
Calls, therefore, on the Commission to revise the criteria laid down in its aforementioned Communication as regards recourse to the precautionary principle pursuant to European Court of Justice case-law, in order to ensure that an action and security principle based on the adoption of provisional and proportionate measures lies at the heart of Community health and environment policies;
14. kordab oma palvet komisjonile esitada võimalikult kiiresti konkreetsed meetmed siseõhu kvaliteedi kohta, mis tagaksid siseruumide ohutuse ja tervishoiu kaitse kõrge taseme kehtestamise, eriti nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ (ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta)
Calls once again upon the Commission to come forward as soon as possible with concrete measures on indoor air quality which would ensure a high level of protection of health and safety indoors to be established, in particular when revising Council Directive 89/106/EEC of 21 December 1988 on the approximation of laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to construction products
20. on mures selle pärast, et puuduvad konkreetsed õigusnormid nanoosakesi sisaldavate tarbekaupade ohutuse tagamiseks, ning komisjoni muretu suhtumise pärast vajadusse vaadata läbi õiguslik raamistik nanoosakeste kasutamise kohta tarbekaupades, arvestades et järjest rohkem tuuakse turule nanoosakesi sisaldavaid tarbekaupu;
Is concerned about the lack of specific legal provisions to ensure the safety of consumer products containing nanoparticles and the relaxed attitude of the Commission with regard to the need to review the regulatory framework for the use of nanoparticles in consumer products in light of the increasing number of consumer products containing nanoparticles being put on the market;
31. augustil 2007. aastal sõltumatute teadlaste rühmituse avaldatud aruanne.
Published by a group of independent scientists on 31 August 2007.
22. märgib, et üldsuse kokkupuute suhtes elektromagnetväljadega kehtestatud piirnormid on vananenud, kuna neid ei ole kohandatud alates nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovitusest 1999/519/EÜ üldsuse elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz) kokkupuute piiramise kohta
Notes that the limits on exposure to electromagnetic fields which have been set for the general public are obsolete, since they have not been adjusted in the wake of Council Recommendation 1999/519/EC of 12 July 1999 on the limitation of exposure of the general public to electromagnetic fields (0Hz to 30 GHz)
– süstemaatilised haridusprogrammid ja teadlikkuse tõstmine;
- systematic public education programmes and awareness-raising;
– kliimamuutusega kohandamise meetmete integreerimine rahvatervise strateegiatesse ja programmidesse, näiteks nakkushaiguste ja muude haiguste, töötajate tervise ja inimeste tervist ohustavate loomahaiguste valdkondades;
- integration of climate change adaptation measures into public health strategies and programmes, such as communicable and non-communicable diseases, workers' health and animal diseases hazardous to health;
– korralik jälgimine haiguspuhangute varajaseks avastamiseks;
- proper surveillance aiming at the early detection of disease outbreaks;
– tervisega seotud varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemid;
- health-related early warning systems and response;
– olemasolevate keskkonnaalaste andmete jälgimise võrkude ja haiguspuhangute võrkude omavaheline koordineerimine;
- coordination of existing environmental data monitoring networks with disease outbreak networks;
Kliimamuutus – Euroopa võimalus” ( KOM(2008)0030 ) võetakse arvesse üksnes aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heite 20% võrra vähendamisest saadava väiksema õhusaaste kasu tervisele; kutsub komisjoni üles tagama, et vastavalt rahvusvahelise kliimamuutuse töörühma soovitustele vähendada 2020. aastaks riigisisest kasvuhoonegaaside heidet 25–40% või isegi 50% ja enama võrra uuritaks viivitamata erinevate sihttasemete mõju tervisele ja vormistataks see mõju hindamisena;
Regrets that the current cost benefit impact assessment of the '20 20 by 2020 Europe’s Climate Change Opportunity' ( COM(2008)0030 ) only considers the health benefits of reduced air pollution at a 20% reduction of greenhouse gas emissions by 2020; calls on the Commission to ensure that the (ancillary) co-benefits to health of various levels of ambition, in line with the International Panel on Climate Change recommendations of domestic 25% to 40% as well as possibly 50% or more of greenhouse gas emission reduction by 2020, are urgently investigated and modelled into an impact assessment by the Commission;
32. soovitab komisjonil näha 2010. aastaks ette keskkonna ja tervise tegevuskava teine etapp, pühendada oma algatused ohustatud elanikkonnale ning töötada välja uued riskihindamismeetodid, võttes arvesse laste, rasedate naiste ja eakate inimeste erilise kaitsetuse aluspõhimõtet;
Advises the Commission to envisage (by 2010 and under the ‘second cycle’ of the health and environment action plan) refocusing its initiatives on vulnerable populations and to devise new methods of risk assessment, taking into account the fundamental fact that children, pregnant women and older people are particularly vulnerable;
23. veebruaril 2005 võttis Euroopa Parlament ülekaaluka häälteenamusega (576 poolt- ja 48 vastuhäälega) vastu resolutsiooni Euroopa keskkonna- ja tervisealase tegevuskava 2004–2010 kohta.
On 23 February 2005 the European Parliament adopted by an overwhelming majority (576 votes to 48) a resolution on the launch of the Environment and Health Action Plan 2004-2010.
Tegemist oli resolutsiooniga, mille tonaalsus oli komisjoni suhtes pehmelt öeldes kriitiline ja mis lähtus lihtsast sedastusest: tegevuskava ainsaks eesmärgiks ei saa püstitada üksnes rohkem teadusuuringuid ja rohkem andmeid!
The resolution was to say the least critical of the Commission and it was based on a simple observation: more research and more data cannot be the sole objective of an Action Plan!
Juhuse tahtel esitati kõnealune tegevuskava mõni kuu pärast 2004. aastal Budapestis Maailma Terviseorganisatsiooni korraldatud Euroopa piirkonna keskkonna- ja tervisealase ministrite konverentsi ja selle 52 ministri ambitsioonikat avaldust.
It was chance timing that the Action Plan was submitted just a few months prior to the ambitious declaration issued by the 52 European environment and health ministers at the Budapest conference organised by the WHO in June 2004.
Kui veel lisada tegevuskavad (sageli selgete ja arvuliste eesmärkidega), mida mõnedes liikmesriikides juba rakendatakse (Beneluxi maad, Prantsusmaa, Saksamaa liidumaad), on lihtne mõista Euroopa Parlamendi avaldatud kahtlusi.
If we also take into consideration the action plans (often containing clear, quantified targets) which have already been introduced in certain Member States (the Benelux countries, France and the German Länder ), the reservations expressed by the European Parliament are readily understood.
Euroopa Parlament soovis omalt poolt anda kõnealusele tegevuskavale reaalse impulsi ja esitas hulga soovitusi, mis olid peamiselt suunatud järgmiste eesmärkide saavutamisele:
The European Parliament wished to give a real boost to the Action Plan and it issued a number of recommendations concerning in particular:
1. ettevaatuspõhimõtte kui poliitilise meetme elluviimine, sest tuleb tunnistada, et kõnealust aluspõhimõtet nimetatakse ELi tasandil tihti, kuid kohaldatakse harva;
1. the precautionary principle as a means of political action, since it must be acknowledged that this safety principle is often proclaimed but rarely applied at EU level;
2. inimeste bioseire süsteemi loomine liidu tasandil, et hõlbustada saasteainete ja nende tervisele avalduva mõju vahelise vastastikuse seose mõõtmist;
2. the introduction of a bio-monitoring scheme at EU level in order to make it easier to measure the interaction between pollutants and harmful effects on health;
3. võitlus õhu saastatuse vastu eluruumides ja eelkõige ettepanek komisjonile lisada sigaretisuits 1. kategooria kantserogeensete ainete hulka, samuti selgesõnaline üleskutse komisjonile avaldada roheline raamat siseõhu kvaliteedi kohta;
3. action to combat domestic pollution, involving in particular the Commission’s designation of tobacco smoke as a class-1 carcinogen and also the specific request for the Commission to publish a Green Paper on indoor air quality;
4. vajadustele vastava rahastamise tagamine teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammi raames (nimetati rohkem kui 300 miljoni euro suurust summat) ning selle kooskõlastamine rahvatervise programmiga (2003–2008).
4. funding to match the issues at stake, to be drawn from the budget of the 7th Research and Development Framework Programme (a figure in excess of EUR 300 million had been mentioned) and ideally to be coordinated with the public-health programme 2003-2008.
Kolm aastat hiljem on enamik nimetatud prioriteetidest endiselt aktuaalsed.
Three years on, most of those priorities still apply.
Selle põhjuseks on asjaolu, et Euroopa Komisjon järgis enda võetud kurssi ja soovis ennekõike saavutada tulemusi nendes valdkondades, mida komisjon ise oli esmatähtsana määratlenud: peamiselt keskkonna- ja tervisealase teabe liikumise parandamine, Euroopa keskkonna- ja terviseuuringute juurutamine ja tugevdamine ning koostöö edendamine asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Maailma Terviseorganisatsioon.
For good reason, the Commission concentrated on its own agenda and its main desire was to secure results in the areas in which it had set its priorities: improving the health and environment information chain, integrating and stepping up European research in that area and cooperating with specialist international organisations such as the WHO.
Raportöör märgib siiski rahuloluga, et teadusuuringute kuuenda raamprogrammi raames rahastati enam kui 38 keskkonna- ja tervisealast projekti, mille kogusumma ületas 200 miljonit eurot.
The rapporteur does, however, note with satisfaction that over 38 projects concerned with health and the environment were financed under the Sixth Research Programme, with total funding in excess of EUR 200 million.
Kuidas teha kokkuvõte tegevuskavast, mis ei ole oma nime väärt?
On the difficult art of assessing an Action Plan whose name is a misnomer
Kolmeteistkümnest komisjoni poolt tegevuskavas kavandatud tegevussuunast nähti vaid nelja jaoks ette konkreetsed meetmed:
Of the 13 actions initially envisaged by the Commission, only four were concerned with specific measures:
– 10. meede: erialaspetsialistide koolitamise edendamine ning organisatsioonide keskkonna- ja tervisealase suutlikkuse parandamine;
– Action 10: promote training of professionals and improve organisational capacity in environment and health
– 11. meede: eelisjärjekorras käsitlemist vajavate haigustega tegelemine ning olemasolevate riskivähendamise meetmete kooskõlastamine;
– Action 11: coordinate ongoing risk-reduction measures and focus on the priority diseases
– 12. meede: hoonete siseõhu kvaliteedi parandamine;
– Action 12: improve indoor air quality
– 13. meede: elektromagnetväljadega seotud arengu jälgimine.
– Action 13: follow developments regarding electromagnetic fields.
Raportöör väljendas juba 2005. aastal rahulolu seoses komisjoni asjakohase vastusega passiivse suitsetamise ümbruskonna mõjutamise probleemile, mida käsitletakse tegevussuuna 12 raames.
Back in 2005 the rapporteur expressed his satisfaction at the Commission’s appropriate response under Action 12 to the environmental problems posed by passive smoking.
Muus osas ja võttes arvesse teostatavate meetmete hägusust, tuleb vahekokkuvõtet käsitleda küsivas võtmes, võttes teadmiseks, et tegevussuundade 12 ja 13 kohta on raportööril esitada eraldi märkused:
As for the rest and in view of the lack of detail regarding the actions pursued, an interrogatory approach should be adopted in respect of the mid-term review, bearing in mind that the rapporteur has made specific remarks concerning Actions 12 and 13.
Kas on olemas meetmed, mis on suunatud keskkonnaalase meditsiini õpetamise edendamisele ja kõnealuse eriala diplomite tunnustamise lihtsustamisele ELi tasandil?
Are there any actions designed to promote the development of environmental medicine and to facilitate the recognition at EU level of qualifications in that speciality?
Kuna sisesekretsioonisüsteemi häirete põhjustajad on REACHi lubade väljastamise menetlusest välja arvatud, siis milliseid meetmeid on komisjon võtnud, peale ühe katseprojekti, et säilitada nende ainete suhtes reaalne seire?
Since endocrine disruptors are not included in the REACH authorisation procedure, what action (apart from a pilot scheme) has been taken by the Commission in order to ensure that those substances are properly monitored?
Sellesama erapooletuse huvides tuleb aga samas nentida, et Euroopa tasandi poliitikat iseloomustab endiselt üldise ja ennetava strateegia puudumine ning ettevaatuspõhimõtte mitterakendamine.
However, from that same impartial viewpoint it must at the same time be noted that EU policy lacks an overall preventive strategy and does not apply the precautionary principle.
Ettevaatuspõhimõte: EI nii nulltolerantsile kui ka kohaldamatusele
The precautionary principle: neither zero tolerance nor zero application
Raportöör märgib kahetsusega, et kõnealust tsivilisatsiooni aluspõhimõtet, mis ometi on 1992. aastast alates lisatud EÜ asutamiselepingu artikli 174 lõikesse 2, kasutatakse sageli argumendina ning mõnikord kurjasti, kuid ei ole peaaegu kunagi kohaldatud.
The rapporteur points out with regret that this civilising principle is often proclaimed, sometimes sullied but hardly ever applied, even though it has been included in Article 174-2 of the EU Treaty since 1992.
Välja arvatud üks üldtuntud erand, kui nõukogu ja Euroopa Parlament keelustasid 2005. aasta juunis kuue ftalaatide perekonda kuuluva aine kasutamise laste mänguasjades, ei ole ettevaatuspõhimõtet viimase aja ühenduse õigusaktides ellu viidud.
With the well-known exception of the ban imposed by Parliament and the Council in June 2005 on the use in children’s toys of six substances belonging to the phthalate family, the precautionary principle has not been applied in recent Community legislation.
Ja selleks, et nende CMR-ainete kasutamine antud spetsiifilises kontekstis lõplikult keelustada, oli vaja 10 aastat kangelaslikku lahingut.
And even then it took over 10 years of struggle on an epic scale to bring about a permanent ban on CMR substances used in this particular connection.
Seepärast kahtleb raportöör komisjoni 2. veebruari 2000. aasta teatises ettevaatuspõhimõtte kasutamiseks kehtestatud eriti keeruliste kriteeriumide sobivuses.
For this reason the rapporteur questions the relevance of such binding criteria for invoking the precautionary principle as those adopted by the Commission in its 2 February 2000 Communication.
Alates analüüsimis- ja riskihaldamise kohustusest kuni kõikvõimalike ettekujutatavate meetmete uurimiseni välja, lisades veel kohustuse teha igas etapis kindlaks teadusliku ebakindluse määr ning koostada kulu-tulu analüüs – tundub, et on tehtud kõik selleks, et muuta ettevaatuspõhimõte keeruliste, hierarhiliste ja lõpmatute menetluste kaudu kohaldamatuks.
At every stage - from dependence upon analysis and risk-management through the determination at each stage of the degree of scientific uncertainty and the drawing up of a cost-benefit report to the study of various possible courses of action - everything seems to be designed in order to ensure that the precautionary principle is rendered inapplicable by means of a complex, hierarchical and never-ending procedure.
Nimetatud asjaolust lähtuvalt teeb raportöör resolutsiooni lõikes 7 ettepaneku vaadata 2. veebruari 2000. aasta teatis täielikult läbi eesmärgiga äratada ettevaatuspõhimõte uuesti ellu.
This observation has prompted the rapporteur to propose (in paragraph 7 of the resolution) a thorough revision of the 2 February 2000 Communication in order to activate the precautionary principle.
Kõnealune ettepanek toetub muu hulgas Euroopa Kohtu kohtupraktikale, kes on mitmel korral kirjeldanud põhimõtte sisu ja reguleerimisala ühenduse õiguses kui komisjoni keskkonna- ja tervisekaitsepoliitika aluseid
This proposal is also backed up by the case-law of the European Court of Justice, which has on a number of occasions specified the content and the scope of the principle in Community law as being one of the cornerstones of the protection policy pursued by the Community in matters relating to health and the environment
Euroopa Kohtu 23. septembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-192/01 komisjon v. Taani, Euroopa Kohtu 7. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-127/02. .
ECJ, 23 September 2003, Commission v Denmark, Case C-192/01; ECJ, 7 September 2004, Case C-127/02. .
Elukeskkonna saastatus kui eriti varjatud terviserisk
Habitat pollution: a particularly insidious threat to health
Kõnealuse terviseriski suhtes, mille vastu saavad end kaitsta väga vähesed kodanikud, kuna 90% oma ajast veedetakse kinnistes ruumides (sõim, kool, kontor, kodu, tööstuspiirkonnad jne) ei ole komisjon n-ö käed rüpes istuma jäänud.
Faced with this health threat to which few people are immune (since they spend on average 90% of their time in a confined space - kindergarten, school, office, house, industrial site, etc.), the Commission has not simply sat on its hands.
Komisjon on mitmekordistanud meetmeid, näiteks tööstust ning tarbija- ja keskkonnaorganisatsioone ühendava töörühma loomine või vähemalt 17 Euroopa projekti rahastamine sellistes valdkondades nagu sise- ja välisõhu kvaliteedi seire ning ehitusmaterjalide kui saasteallikate uurimine.
It has taken a number of courses of action, such as the establishment of a working party bringing together industrialists, consumers’ organisations and environmental-protection bodies and the funding of at least 17 European projects in such varied fields as the monitoring of indoor and outdoor air quality and research into construction materials as a source of pollution.
Siiski tuletab raportöör meelde, et kõnealuste algatuste lisamine ei võrdu üldise ja integreeritud poliitikaga siseõhu kvaliteedi valdkonnas.
The rapporteur does, however, point out that all of these initiatives taken together do not constitute a comprehensive, integrated policy on indoor air quality.
Raportööri jaoks oli muide üllatav avastus saada London School of Hygiene eksperdi ettekandest teada, et näiteks sellises kenas linnas nagu Praha on hoonete siseõhk praegu rohkem saastatud kui seda oli välisõhk, mida hingasid sisse Kundera romaanide kangelased.
The rapporteur was very surprised to learn from a report by an expert at the London School of Hygiene that, for example, in the beautiful city of Prague the air inside people's houses was more polluted than the outside air breathed by Kundera's lovers.
Komisjon peaks seega olema küllaldaselt huvitatud siseruumide saastatuse eriproblemaatikat käsitleva rohelise raamatu koostamisest, nagu Euroopa Parlament nõudis oma 21. veebruari 2005. aasta resolutsioonis tegevuskava 2004–2010 kohta.
The Commission would therefore be well advised to publish a Green Paper on the specific problems of habitat pollution, as called for by Parliament in paragraph 21 of its 21 February 2005 resolution on the Action Plan.
Asjaomases valdkonnas tuleks esmajärjekorras töötada välja tõeline ELi tasandi strateegia, mis võimaldaks kehtestada liikmesriikidele suunatud üldsuunised ja kaitsta rahatrahvide määramise kaudu kodanikke kokkupuute eest bioloogiliste ja keemiliste saasteallikatega, alates sõimedest kui kontoriteni.
The EU should as a matter of urgency adopt a proper strategy on this topic which would enable guidelines for the Member States to be set and would protect members of the general public who are exposed to numerous sources of biological and chemical pollution at every stage of life, from kindergarten to office.
Raportöör tuletab muu hulgas meelde, et oleks kasulik, kui Euroopa ametiasutused koos hindaksid siseõhu saaste rahalist kogukulu – ravikulude, töövõimetuse või lihtsalt saastatud ruumide õhu puhastamise seisukohalt.
The rapporteur also points out that the EU authorities as a whole could usefully assess the overall financial cost of indoor pollution in terms of medical expenses, industrial disability and the cost of cleaning up contaminated habitats.
Elektromagnetväljadega seoses esilekerkivad ohud
The emerging threat from electromagnetic fields
Viimane kord, kui Euroopa Parlament kõnealust küsimust 1999. aastal käsitles
When Parliament last considered this topic (in 1999
Nii nagu mõnikord juhtub, võivad tehnilise progressiga – kui seda on halvasti juhitud – kaasneda teatavad terviseriskid.
As sometimes occurs, technical progress can - if it is poorly mastered - present certain health risks.
Täpselt nii juhtus elektromagnetlainetega, mille inimesega kokkupuute piirangud on pärit 1999. aastast ja mille puhul ei ole seega järgitud tehnoloogia arengut.
This is exactly what has occurred in the case of electromagnetic waves, the exposure limits for the general public date from 1999 and have not kept pace with developments in technology.
Raportöör teab täpselt, et raadiolainete üle on mitmesugused väitlused toimunud juba enam kui 20 aastat ja et siiani on kõnealuses küsimuses säilinud teataval määral teaduslik ebakindlus.
The rapporteur is well aware that radio emissions have been the subject of heated debate for over 20 years and that there is still a degree of scientific uncertainty.
Dokumendi järeldustes tuuakse välja, et krooniline ja/või väga tõsine kokkupuutumine elektromagnetväljadega võib tekitada vähki (lastel eriti leukeemiasse) ja Alzheimeri tõppe haigestumist, närvisüsteemi ja unehäireid.
The document comes to the conclusion that repeated and/or excessive exposure to electromagnetic waves may cause cancer (in particular leukaemia in children), Alzheimer's disease, nervous disorders and irregular sleep patterns.
Nimelt selle uurimuse põhjal soovitas Euroopa Keskkonnaagentuur 2007. aasta septembris kõigil 27 liikmesriigil võtta meetmeid üldsuse paremaks kaitsmiseks.
In September 2007 the European Environment Agency advised the 27 Member States on the basis of the above document to introduce more effective protection of the general public.
Raportöör jagab kõnealust üleskutset, leides, et keskkonnatervise valdkonnas peab Euroopa Liit tegema palju rohkem ja paremini!
The rapporteur agrees with such advice and takes the view that in the field of environmental health the EU must do more and do it more effectively.
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb liikmesriigis, Šveitsis või Liechtensteinis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, lisatud protokolli Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel sõlmimise kohta
on the proposal for a Council decision on the conclusion of a Protocol between the European Community, Switzerland and Liechtenstein to the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation concerning the criteria and mechanisms for establishing the State responsible for examining a request for asylum lodged in a Member State, in Switzerland or Liechtenstein
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2006)0753 );
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2006)0753 ),