natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. rõhutab põllumajandustegevuse ja veekvaliteedi ning -varude tihedat seost ning rõhutab, et põllumajanduse survet veekeskkonnale tuleb reguleerida säästvalt; usub, et keskkonnaalased õigusaktid ühendatult „saastaja maksab” põhimõttega peaksid olema juhtpõhimõtteks säästva veemajanduse ja keskkonnaeesmärkide elluviimisel;
Underlines the strong relationship between agricultural activity and water quality and quantity and stresses that pressures from agriculture on the water environment need to be managed in a sustainable manner; believes that environmental legislation in combination with the polluter pays principle should be the guiding principle for effective achievement of sustainable water management and environmental objectives;
9. on veendunud, et otsetoetuse lahtisidumine põllumajandustoodangust võib pikas perspektiivis aidata vähendada Euroopa põllumajanduse negatiivset keskkonnamõju, tingimusel, et sellega kaasneb suurem toetus maaelu säästvale arengule;
Believes that decoupling direct aid from agricultural production can in the long term contribute to reducing the negative environmental impact of European agriculture, provided that it is accompanied by strengthened support for sustainable practices in rural development;
15. palub komisjonil tugevdada teadusuuringute ja tehnosiirde alaseid meetmeid eelkõige selleks, et edendada keskkonna ja ökosüsteemi suhtes sõbralikumaid tootmismeetodeid säästva põllumajanduse huvides;
Calls on the Commission to step up research and technology transfer measures in order, in particular, to promote more environment and ecosystem friendly production methods in the interests of sustainable agriculture;
Horvaatiat käsitlev 2007. aasta eduaruanne
on Croatia's 2007 progress report
– võttes arvesse nõukogus 3. oktoobril 2005. aastal vastu võetud otsust alustada ühinemisläbirääkimisi Horvaatiaga;
– having regard to the decision adopted by the Council on 3 October 2005 to open accession negotiations with Croatia ,
– võttes arvesse oma 25. aprilli 2007. aasta resolutsiooni Horvaatiat käsitleva 2006. aasta eduaruande kohta
– having regard to its resolution of 25 April 2007 on Croatia 's 2006 progress report
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0156 . ;
Texts adopted, P6_TA(2007)0156 . ,
– võttes arvesse komisjoni poolt 6. novembril 2007. aastal avaldatud 2007. aasta eduaruannet Horvaatia kohta ( SEK(2007)1431 );
– having regard to the Croatia 2007 Progress Report, published by the Commission on 6 November 2007 ( SEC(2007)1431 ),
– võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 10. detsembri 2007. aasta järeldusi Horvaatia kohta;
– having regard to the conclusions of the General Affairs and External Relations Council of 10 December 2007 concerning Croatia ,
– võttes arvesse väliskomisjoni delegatsiooni visiiti Horvaatiasse 6.–7. veebruaril 2008. aastal;
– having regard to the visit of a delegation of the Committee on Foreign Affairs to Croatia on 6-7 February 2008,
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 112 lõiget 2;
– having regard to Rule 45 of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ( A6‑4800/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs (A6 ‑0048/2008),
A. arvestades, et Euroopa Liidu liikmesus on seotud kohustusega ületada olemasolevad lõhed ja jõuda rahvaste vahelise leppimiseni, mille eeldus on vabatahtlik volituste üleandmine teatud olulistes poliitikavaldkondades, ja arvestades, et Horvaatia on seoses sellega teinud märkimisväärseid ja edukaid jõupingutusi, mis on andnud nähtavaid tulemusi;
A. whereas membership of the European Union involves a commitment to overcoming existing divisions and achieving reconciliation between peoples, all of which entails a voluntary delegation of powers in certain key policy areas, and whereas Croatia has made substantial and successful efforts in this regard, which have produced visible results,
B. arvestades, et Horvaatia ELiga ühinemise protsessil on ulatuslikumad tagajärjed selles piirkonnas ja seda nähakse kui Lääne-Balkani maadele ELi antud lubaduste proovikivi ning see võib saada oluliseks innustuseks kõikidele asjaomastele riikidele;
B. whereas Croatia’s EU accession process has wider regional implications, is seen as a test of the commitments made by the EU to the Western Balkans, and may become a significant incentive for all other countries concerned,
C. arvestades, et Horvaatia tõsine pühendumus ühinemisläbirääkimistel on kandnud vilja ning on teenäitajaks ELi integratsiooniprotsessil Horvaatiale ja teistele sama piirkonna riikidele;
C. whereas Croatia 's serious commitment to accession negotiations has borne fruit and bodes well for the EU integration process of Croatia as well as of other countries in the region,
D. arvestades, et läbirääkimiste viimase kahe aasta jooksul on Horvaatia teinud läbi märkimisväärse ja kiiduväärse arengu enamikes nendes valdkondades, mida ühenduse õigus hõlmab;
D. whereas in the past two years of negotiation Croatia has made substantial and commendable progress in most areas covered by the corpus of Community law,
E. arvestades, et teatud problemaatilisemate sektoritega tegelemisel, mis vajavad tõsiseid reforme, enne kui Horvaatia võib Euroopa Liiduga ühineda, on vajalik suurendada pingutusi ja uuendada poliitilisi kohustusi,
E. whereas increased efforts and renewed political commitment are required in order to address some of the more problematic sectors where serious reforms are necessary before Croatia can join the European Union,
F. arvestades, et vastavalt 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldustele on kõikide Lääne-Balkani piirkonna riikide tulevik tegelikult Euroopa Liidus, nagu Euroopa Parlament on mitmetes resolutsioonides kinnitanud;
F. whereas the conclusions of the 2003 European Council in Thessaloniki indicates that the future of all the Western Balkan countries lies effectively in the European Union, as confirmed in a number of the European Parliament's resolutions,
1. õnnitleb Horvaatia ametivõime seoses seni saavutatud positiivsete tulemustega, eriti seoses avatud läbirääkimispeatükkide arvuga;
Congratulates the Croatian authorities on the positive results achieved so far, particularly with regard to the number of negotiation chapters which have been opened;
– veelgi vähendada pooleliolevate kohtuasjade mahajäämust, innustades kohtunikke kasutama vaidluste lahendamisel rohkem alternatiivseid meetodeid;
– further reducing the backlog of pending cases, not least by promoting more vigorously amongst judges recourse to alternative forms of dispute resolution;
– tõhustada kohtunike ja prokuröride sõltumatust, erapooletust ja ametioskusi, eelkõige seoses kohtunike ja riiklike süüdistajate ametissemääramise ja nende teenistuskäigu juhtimisega, koolitus sealhulgas;
– enhancing the independence, impartiality and professionalism of the judiciary, in particular the appointment and management of the careers of judges and state attorneys, including training;
– anda uus hoog kohtusüsteemi ratsionaliseerimisele ja tagada, et infrastruktuuriinvesteeringud püsiksid äsja väljatöötatud õiguskava raames;
– giving renewed impetus to the process of rationalising the court system and ensuring that infrastructural investments are in keeping with the newly developed "judicial map";
9. seoses sellega kutsub Horvaatia ametivõime üles tagama ranget kinnipidamist nendest nõuetest, mis käsitlevad ICTY ette toodud kostjate ajutist vabastamist;
In this context, calls on the Croatian authorities to ensure strict compliance with the conditions for the provisional release of defendants arraigned before the ICTY ;
12. tervitab olulist otsust määrata serbia vähemuse esindaja peaministri asetäitjaks, kes vastutab piirkondliku arengu, ülesehituse ja pagulaste naasmise eest;
Welcomes the important decision to appoint a representative of the Serb minority as Deputy Prime Minister with responsibility for regional development, reconstruction and refugee returns;
14. tuletab lisaks meelde vajadust tagada rahvusvähemusi käsitleva riigiõiguse tõhus rakendamine, eelkõige seoses kakskeelse õppega koolides ja kakskeelsusega riigihalduses ning kavandatavate tööhõivetagatistega, mis on seotud vähemuste piisava esindatusega kohtusüsteemis ja riiklikes haldusorganites;
Recalls, moreover, the need to ensure effective implementation of the CLNM, particularly with regard to bilingual teaching in schools and bilingualism in public administration and the planned employment guarantees concerning the adequate representation of minorities within the judiciary and public administration;
20. julgustab Horvaatia ametivõime uuesti hindama praeguse keskkonnakaitsemeetmete süsteemi tõhusust, sealhulgas rannikuäärsete veepuhastusjaamade, jäätmete eraldi kogumise ja soojuse taaskasutusjaamade arendamist ning ebaseaduslike prügimägede hävitamist, ning suurendama kooskõlastust kõikide vastutavate asutuste vahel; nõuab samuti seoses sellega teadlikkuse tõstmise kampaania korraldamist, et tõmmata inimeste tähelepanu rohkem keskkonnale;
Urges the Croatian authorities to re-assess the efficiency of the current system of environmental protection measures, including the development of coastal water-treatment plants, differentiated waste collection and heat recovery plants and the elimination of illegal rubbish dumps, and to increase the coordination between all the accountable bodies; also calls in this context for an awareness-raising campaign aiming at increasing public attention towards the environment;
22. nõuab uute õigusaktide kiiret rakendamist, sest sellega kindlustatakse usaldusväärne kriteerium, mille järgi hinnata riigi valmisolekut liikmesuseks, sellist valmisolekut, mis põhineb faktidel ja mitte ainult vastuvõetud õigusaktidel, eelkõige seoses õigusreformi, korruptsioonivastase võitluse ja majandusreformidega;
Insists that new legislation should be rapidly implemented, since this provides a reliable yardstick against which to assess the country's preparedness for membership, a preparedness based on facts and not merely on the adopted legislation, e specially as far as judicial reform, the fight against corruption and economic reforms are concerned ;
26. väljendab kahetsust, et Horvaatia valitsus otsustas ühepoolselt kehtestada Aadria merel ökoloogilise ja kalapüügikohtade kaitsetsooni, hoolimata 2004. aasta kokkuleppest Itaalia, Sloveenia ja Euroopa Komisjoniga, mida mainitakse 17.–18. juuni 2004. aasta Euroopa Ülemkogu järeldustes ja 5. oktoobri 2005. aasta läbirääkimiste raamistikus; taunib asjaolu, et kõikidele sobiva lahenduse puudumine avaldab mõju ühinemisläbirääkimiste kiirusele; nõuab seega tungivalt, et Horvaatia, Itaalia ja Sloveenia ametivõimud tegutseksid konstruktiivselt, et saada üle praegusest seisakust ning jõuaksid komisjoni abil kompromissini, milles võetakse arvesse kõikide osapoolte huvisid ja mis samal ajal kaitseb Aadria mere ökoloogilist tasakaalu, mis on kõigi ühine probleem;
Regrets the decision by the Croatian Parliament to introduce unilaterally the Ecological and Fishing Protection Zone in the Adriatic, despite the agreement reached in 2004 with Italy, Slovenia and the European Commission, which is mentioned in the conclusions of the European Council of 17-18 June 2004 and in the Negotiating Framework of 5 October 2005; deplores the fact that the lack of a commonly agreed solution is having an impact on the pace of the accession negotiations; therefore urges the Croatian, Italian and Slovenian authorities to engage constructively in overcoming the current stalemate and, with the support of the Commission, reaching a compromise which, whilst safeguarding the ecological balance in the Adriatic, an issue of common concern, takes the interests of all parties into account;
Lepituskomitees heaks kiidetud ühine tekst eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002
on the joint text approved by the Conciliation Committee for a regulation of the European Parliament and of the Council on common rules in the field of civil aviation security and repealing Regulation (EC) No 2320/2002
lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002
on the joint text approved by the Conciliation Committee for a regulation of the European Parliament and of the Council on common rules in the field of civil aviation security and repealing Regulation (EC) No 2320/2002
– võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti ning komisjoni sellekohaseid avaldusi (PE-CONS 3601/2008 – C6‑0029/2008 );
– having regard to the joint text approved by the Conciliation Committee and the relevant Commission statements (PE-CONS 3601/2008 – C6‑0029/2008 ),
ELT C 300 E, 9.12.2006, lk 463.
OJ C 300 E, 9.12.2006, p.
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku ( KOM(2005)0429 ) suhtes;
463. on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2005)0429 ),
Vastuvõetud tekstid, 25.4.2007, P6_TA(2007)0142 . nõukogu ühise seisukoha suhtes
Texts adopted, 25.4.2007, P6_TA(2007)0142 . on the Council common position
– võttes arvesse komisjoni arvamust Euroopa Parlamendi poolt ühise seisukoha suhtes esitatud muudatusettepanekute kohta ( KOM(2007)0475 );
– having regard to the Commission's opinion on Parliament's amendments to the common position ( COM(2007)0475 ),
– võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit ( A6‑0049/2008 ),
– having regard to the report of its delegation to the Conciliation Committee ( A6‑0049/2008 ),
3. teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;
Instructs its Secretary-General to sign the act, once it has been verified that all the procedures have been duly completed, and, in agreement with the Secretary-General of the Council, to have it published in the Official Journal of the European Union;
Komisjon võttis vastu ettepaneku võtta vastu määrus tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta 22. septembril 2005. aastal ( KOM(2005)0429 ).
The proposal for a Regulation on common rules in the field of civil aviation security was adopted by the Commission on 22 September 2005 ( COM(2005)0429 ).
Ettepaneku peamine eesmärk oli asendada pärast 11. septembrit 2001 väga kiiresti vastuvõetud määrus 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad.
The fundamental aim of the proposal was to replace Regulation 2320/2002 establishing common rules in the field of civil aviation security, which had been adopted very quickly after 11 September 2001.
Pärast kahe ja poole aasta pikkust kogemust määrusega 2320/2002 oli selge, et vajati lihtsamat ja paindlikumat õiguslikku raamistikku, mille puhul saaks õigusaktide rakendamisel teha rohkem otsuseid kui varasemate väga üksikasjalike õigusaktide puhul.
After two and a half years of experience with Regulation 2320/2002, it was apparent that a simpler and more flexible legislative framework was needed; one which would leave more decisions to implementing legislation than had the previous, very detailed legislation.
Samal ajal peeti vajalikuks suuremat ühtlustamist, et lihtsustada tegevust nimetatud valdkonnas.
At the same time, a greater degree of harmonisation was considered necessary to facilitate operations of the industry.
Lõpuks loodeti, et suurem selgus toob kaasa julgestusstandardite tõhusama rakendamise.
Finally, it was hoped that greater clarity would make for more effective implementation of the security standards.
Sarnaselt määrusele 2320/2002 hõlmas ettepanek muu hulgas lennujaamades järgitavaid julgestusstandardeid (nt reisijate läbivaatus, keelatud esemed või last), ühiste standardite järgimise kontrollimist (nt komisjoni kontrollimised) ja rahvusvahelist koostööd.
Like Regulation 2320/2002, the proposal covered issues such as the security standards to be followed at airports (e.g. the screening of passengers, prohibited articles or cargo), the means to monitor compliance with the common standards (e.g. Commission inspections), and international cooperation.
Õigusloomega seotud menetlus enne lepitust
The legislative procedure before conciliation
Vastutav transpordi- ja turismikomisjon määras raportööriks Paolo Costa.
The committee responsible, the Committee on Transport and Tourism, appointed Mr Costa as rapporteur.
Parlamendi esimene lugemine toimus 15. juunil 2006.
The Parliament held its first reading on 15 June 2006.
Parlament ja nõukogu püüdsid Soome eesistumisajal jõuda kokkuleppele juba teise lugemise algul.
Contacts between the Parliament and the Council took place during the Finnish Presidency in an attempt to reach an early second reading agreement.
Parlament lükkas kompromisspakme (hiljem viidati sellele kui Soome kompromissile
A compromise package (later referred to as the "Finnish compromise"
Vt nõukogu dokumente 14498/06, 14145/06, 12455/07 ja DS 653/07. ) siiski tagasi.
See Council documents 14498/06, 14145/06, 12455/07 and DS 653/07. ) was, however, rejected by the Parliament.
Teisel lugemisel võttis parlament vastu 97 muudatusettepanekut.
At second reading, the Parliament adopted 97 amendments.
Parlamendi arvates ei käsitlenud nõukogu ühises seisukohas tsiviillennundusjulgestuse meetmete kulude jaotust.
In Parliament's view, the Council's common position had failed to address the question of cost sharing for aviation security measures.
Parlament taastas rahastamise osas oma esimese lugemise seisukoha.
The Parliament restored its first reading position on the issue of financing.
Lepituskomitees osaleva parlamendi delegatsiooni avakoosolek toimus 10. juulil 2007.
The constituent meeting of Parliament's delegation to the Conciliation Committee was held on 10 July 2007.
Delegatsiooni liikmed andsid delegatsiooni juhile Kratsa-Tsagaropouloule, transpordi- ja turismikomisjoni esimehele ja raportöörile Costale ning läbirääkimisrühma ülejäänud liikmetele Jarzembowskile ja El Khadarouile volitused alustada nõukoguga mitteametlikke läbirääkimisi.
Its members mandated the chair, Mrs Kratsa-Tsagaropoulou, the chair of the TRAN committee and rapporteur, Mr Costa, and the other members of the negotiation team, Mr Jarzembowski and Mr El Khadraoui, to begin informal negotiations with the Council.
Enne lepitusmenetluse ametlikku algust 20. novembril toimus 4 kolmepoolset kohtumist (4. septembril, 25. septembril, 10. oktoobril ja 13. novembril) ning parlamendi delegatsioon kohtus kolm korda (5. septembril, 26. septembril ja 23. oktoobril).
Before the formal opening of the conciliation procedure on 20 November, four trialogues were held (on 4 September, 25 September, 10 October and 13 November) and the EP delegation met three times (on 5 September, 26 September and 23 October).
Kui lepitusmenetlust ametlikult alustati, olid kaks kõige vastuolulisemat küsimust ikkagi lennundusjulgestusmeetmete rahastamine ja, nagu menetluse jooksul selgus, komiteemenetluse sätted.
When the conciliation procedure was formally opened, the two most controversial issues were still the financing of aviation security measures and, as had emerged during the procedure, the comitology provisions.
20. novembril toimunud lepituskoosolekul esindas nõukogu Portugali transpordiminister Lino ja komisjoni selle asepresident Barrot.
At the conciliation meeting of 20 November, the Council was represented by Mr Lino, Portuguese Minister of Transport, and the Commission by Vice-President Barrot.
Kokkulepet ei saavutatud isegi pärast kahte kolmepoolset kohtumist ja delegatsiooni koosolekuid ning lepituskomitee kokkukutsumine lükati edasi.
Even after two trialogues and delegation meetings, no agreement could be reached and the Conciliation Committee was adjourned.
10. detsembril toimus hr Lino ja hr Barrot osavõtul täiendav kolmepoolne kohtumine poliitilisel tasandil.
A further trialogue at political level, with Mr Lino and Mr Barrot, took place on 10 December.
Arutleti kõikide peamiste lahendamata küsimuste (rahastamine, komiteemenetlus, üleminek vanalt õiguskorralt uuele) üle, aga üldist kokkulepet ei saavutatud.
All main outstanding issues (financing, comitology, the transition from the old to the new legal regime) were discussed, but no overall agreement could be reached.
Järgmisel päeval kohtunud parlamendi delegatsioon tegi nõukogule seetõttu ettepaneku pakme kohta, mis sisaldas ettepanekuid eespool mainitud kolme küsimuse osas.
The Parliament delegation meeting on the following day therefore proposed to the Council a package comprising proposals on the three issues mentioned above.
Kuna nõukogu ei nõustunud kõigi nende ettepanekutega, saavutati lõplik kokkulepe alles pärast 18. detsembril toimunud parlamendi delegatsiooni uut koosolekut ning kirjavahetust nõukogu eesistuja ja parlamendi delegatsiooni juhi vahel.
Since the Council could not accept all of these proposals a final agreement could be found only after a further EP delegation meeting on 18 December and an exchange of letters between the Presidency-in-Office of the Council and the chair of the EP delegation.
Saavutatud kokkuleppe kõige olulisemad punktid
Key points of the agreement reached
Julgestuskulusid käsitleva artikliga kehtestatakse esimese sammuna teatavad selle valdkonnaga seotud sätted.
The Article on Security Costs sets out, as a first step, certain provisions in this matter.
Kuigi kulude jaotuse puhul on kasutatud mittekohustavat sõnastust, on julgestustasusid käsitlevad sätted (kus on sätestatud, et julgestustasud on otseselt seotud julgestusmeetmete kohaldamise kuludega ning neid kasutatakse ainult asjakohaste kulude katmiseks) kohustusliku iseloomuga.
While non-binding language is used for the sharing of costs, the provisions on security charges (that they are directly related to the costs of providing security measures and designed to recover no more than the relevant costs involved) are of a binding nature, using the word "shall".
Komisjoni aruandes, mille peab esitama hiljemalt 31. detsembriks 2008, käsitletakse tsiviillennundusjulgestuse meetmete rahastamise põhimõtteid, meetmeid, mida on vajalik võtta selle tagamiseks, et julgestustasusid kasutatakse vaid julgestuskulude katmiseks, ning nimetatud tasude läbipaistvuse parandamise viise.
The report of the Commission, due no later than 31 December 2008, will deal with the principles of financing civil aviation security measures, the steps necessary to ensure that security charges are used exclusively to meet security costs, and ways to improve the transparency of such charges.
Samuti käsitletakse aruandes põhimõtteid, mis on vajalikud moonutamata konkurentsi kindlustamiseks lennujaamade vahel ja lennuettevõtjate vahel, ning erinevad meetodid tarbijate kaitse tagamiseks seoses julgestusmeetmete kulude jaotusega maksumaksjate ja kasutajate vahel.
It will also set out the principles necessary to safeguard undistorted competition between airports and between air carriers and the different methods to ensure consumers' protection as regards the distribution of the costs of security measures between taxpayers and users.
Vajaduse korral „lisatakse komisjoni aruandele vastav õigusakti ettepanek.”
This report "will be accompanied, if appropriate, by a legislative proposal".
Parlament kiitis selle standardsõnastuse koos asepresident Barrot’ avaldusega heaks.
The Parliament accepted this standard wording together with a statement of Vice-President Barrot.
Asepresident Barrot’ väitel kavatseb ta volinike kolleegiumile esitada õigusakti ettepaneku, mis käsitleb „lisaks käesolevas uues määruses sätestatud ühistele põhistandarditele selliste rangemate lennundusjulgestusmeetmete kulude jaotust maksumaksjate ja kasutajate vahel, mille liikmesriigid võivad vastu võtta.”
Vice-President Barrot states that he intends to present to the College of Commissioners a legislative proposal "on the distribution of the costs, between taxpayers and users, of the more stringent aviation security measures that Member States may adopt, further to the common basic standards provided in this new Regulation".