natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Majanduse juhtimise pakett koosneb kuuest ettepanekust, mille eesmärk on tugevdada majandus- ja rahaliidu majanduspoliitika kooskõlastamist ja järelevalvet seoses Euroopa 2020. aasta strateegia ja Euroopa poolaastaga, mis tähendab uut järelevalvetsüklit, mille raames liidetakse ühte stabiilsuse ja kasvu paktiga
The economic governance package consists of six proposals aiming to reinforce the coordination and the surveillance of economic policies in the economic and monetary union (EMU) in the context of the Europe 2020 Strategy and the European semester, a new surveillance cycle which will bring together processes under the SGP (The Stability and Growth Pact
Kahes ettepanekus käsitletakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ja mõlemad põhinevad ELTLi artikli 126 lõikel 14.
Two proposals are concerned with the excessive deficit procedure, both being based on Article 126 (14) TFEU.
Ülejäänud neljas käsitletakse mitmepoolse järelevalve menetlust ja nende alus on artikli 121 lõige 6, kusjuures kaks neist põhinevad ELTLi artikli 121 lõikel 6 koostoimes artikliga 136.
The other four are concerned with the multilateral surveillance procedure and are based on Article 121(6); two of them are based on Article 121(6) in combination with Article 136 TFEU.
12. mai 2010. aasta teatis „Majanduspoliitika koordineerimise edendamine” ning 30. juuni 2010. aasta teatis „Majanduspoliitika parem koordineerimine aitab suurendada stabiilsust, elavdada majanduskasvu ja luua enam töökohti – ELi majandusjuhtimise tõhustamise hoovad”. ja 2010. aasta juuni Euroopa Ülemkogu kokkulepet vajaduse kohta tõhustada liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamist.
Reinforcing economic policy coordination of 12 May 2010; Enhancing economic policy coordination for stability, growth and jobs - Tools for stronger EU governance of 30 June 2010. of the Commission and an agreement of the European Council of June 2010 on the need to reinforce the coordination of the Member States’ economic policies.
Ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (edaspidi „ettepanek“) laiendatakse stabiilsuse ja kasvu paktiga osaliselt kehtestatud majanduse järelevalve menetlust.
The proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances in the euro area (hereinafter the proposal) extends the economic surveillance process, partially set out in the Stability and Growth Pact.
Selles täiendatakse eelarve ja rahanduse järelevalvet makromajanduse tasakaalunihete tuvastamise, vältimise ja korrigeerimise mehhanismiga.
Consequently, budgetary surveillance and fiscal surveillance are supplemented by a mechanism apt to identify, prevent and correct macroeconomic imbalances.
Seda ettepanekut tuleks analüüsida koos ülemääraste tasakaalunihete menetluse määrusega
This proposal should be analysed as accompanying the regulation on the excessive imbalance procedure
Seadusandliku menetluse raames toimub praegu esimene lugemine majandus- ja rahanduskomisjonis, kus raportöör on Carl Haglund.
The legislative procedure is in the course of first reading in the Committee on Economic and Monetary Affairs, where the rapporteur is Carl Haglund.
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon esitab oma arvamuse (raportöör: Pervenche Berès).
The Committee on Employment and Social Affairs is giving an opinion (rapporteur: Pervenche Berès).
Juhtivas parlamendikomisjonis (majandus- ja rahanduskomisjon) esitatud muudatusettepanekutega tahetakse asendada kaheosaline õiguslik alus (ELTLi artikkel 136 koostoimes artikli 121 lõikega 6) mitmeosalise õigusliku alusega (artikkel 136 koostoimes artikli 121 lõikega 6, artikli 121 lõikega 2 ja artikli 148 lõikega 2).
Amendments tabled in the lead committee (ECON) seek to change the legal basis from the double basis of Article 136 in combination with Article 121(6) to a multiple basis of Article 136 in combination with Articles 121(6), 121(2) and 148(2) TFEU.
Nagu komisjoni seletuskirjas
As the Commission emphasises in its Explanatory Memorandum
Seletuskiri. rõhutatakse, vajab EL majanduse tugevamat järelevalvet, mis peaks hõlmama kõiki asjakohaseid majandusvaldkondi.
Explanatory Memorandum. , the EU needs a stronger economic surveillance, which should cover all relevant economic areas.
Seega „tuleks makromajanduse tasakaalunihkeid vaadelda koos eelarvepoliitika ja majanduskasvu edendavate reformidega”.
Thus, "macroeconomic imbalances should be looked at jointly with fiscal policy and growth-enhancing reforms".
Makromajanduse tasakaalunihete ennetamis- ja korrigeerimismehhanism koosneb kahest ettepanekute eenõude kogumist.
The mechanism for the prevention and the correction of macroeconomic imbalances is made up of two sets of draft proposals.
Esimene meetmete kogum sisaldub ettepanekus võtta vastu määrus ülemääraste tasakaalunihete menetluse kohta, millega tahetakse luua raamistik makromajanduse tasakaalunihete tuvastamiseks ja nendega tegelemiseks.
The first set of measures is outlined by the proposal for a regulation on the excessive imbalance procedure (EIP), which sets out to provide a framework for identifying and addressing macroeconomic imbalances.
Teises ettepaneku eelnõus keskendutakse makromajanduse ülemääraste tasakaalunihete korrigeerimise meetmete jõustamisele.
The second draft proposal focuses on enforcement of measures to correct excessive macroeconomic imbalances.
See puudutab ainult euroala liikmesriike ning stimuleerib liikmesriike makromajanduse tasakaalunihkeid juba varakult käsitlema ja vajaduse korral tagama asjakohaste parandusmeetmete võtmise.
It concerns only euro-area Member States and constitutes an incentive for Member States to address macroeconomic imbalances at an early stage and to ensure appropriate corrective measures where necessary.
Esildatud õiguslik alus
The legal bases proposed
Artikkel 121: 3.
Article 121 3.
Artikli 148 lõige 2
Article 148 (2)
Euroopa Ülemkogu järeldustest lähtudes koostab otsuse tegev nõukogu igal aastal komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ning artiklis 150 nimetatud tööhõivekomiteega suunised, mida liikmesriigid oma tööhõivepoliitikas arvesse võtavad.
On the basis of the conclusions of the European Council, the Council, on a proposal from the Commission and after consulting the European Parliament, the Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the Employment Committee referred to in Article 150, shall each year draw up guidelines which the Member States shall take into account in their employment policies.
Need suunised on kooskõlas artikli 121 lõike 2 kohaselt vastu võetud üldsuunistega.
These guidelines shall be consistent with the broad guidelines adopted pursuant to Article 121(2).
Artikli 121 lõige 2
Article 121 (2)
Komisjoni soovituse põhjal otsust tehes sõnastab nõukogu liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste eelnõu ning esitab Euroopa Ülemkogule aruande.
The Council shall, on a recommendation from the Commission, formulate a draft for the broad guidelines of the economic policies of the Member States and of the Union, and shall report its findings to the European Council.
Nõukogu aruandest lähtudes arutab Euroopa Ülemkogu järeldust liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta.
The European Council shall, acting on the basis of the report from the Council, discuss a conclusion on the broad guidelines of the economic policies of the Member States and of the Union .
Selle järelduse alusel võtab nõukogu vastu soovituse, milles esitatakse nimetatud üldsuunised.
On the basis of this conclusion, the Council shall adopt a recommendation setting out these broad guidelines.
Nõukogu informeerib oma soovitusest Euroopa Parlamenti.
The Council shall inform the European Parliament of its recommendation.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab meede põhimõtteliselt põhinema ainult ühel õiguslikul alusel.
It is a settled case-law that, in principle, a measure is to be founded on only one legal basis.
Kui liidu meetme eesmärgi ja sisu uurimisel selgub, et meede taotleb kahte eesmärki või et sellega reguleeritakse kahte valdkonda, mis kuuluvad erinevate aluste kohaldamisalasse, ning üks eesmärk või valdkond on määratletav peamisena või ülekaalukana, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab õigusaktil olema üksainus õiguslik alus, st peamise või ülekaalus oleva eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
If examination of the aim and the content of a Union measure reveals that it pursues a twofold purpose or that it has a twofold component, falling within the scope of different bases, and if one is identifiable as the main or predominant purpose or component, whereas the other is merely incidental, the measure must be based on a single basis, namely that required by the main or predominant purpose or component.
Kohtuasi C-91/05: komisjon v. nõukogu, EKL 2008, I-3651.
Case- 91/05 Commission v. Council [2008] ECR I- 3651.
Kohtuasi C-338/01: komisjon v . nõukogu, EKL 2004, I-4829. .
Case C-338/01 Commission v. Council [2004] ECR I- 4829. .
Ettepanekus ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta kehtestatakse meetmed tulemusliku ja usaldusväärse järelevalveraamistiku tagamiseks.
The proposal on enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances lays down measures in order to ensure an effective and credible surveillance framework.
Selleks nähakse ette „trahvisüsteem makromajanduse tasakaalunihete tõhusaks korrigeerimiseks euroalal“ (ettepaneku artikkel 1).
To this effect it provides for "a system of fines for effective correction of macroeconomic imbalances in the euro area" (Article 1 of the proposal).
Selline mehhanism jõustub juhul, kui ennetusmeetmetest ei ole abi, sest liikmesriik ei võta seoses komisjoni soovitustega vajalikke meetmeid või kui ta ei täida kohustust esitada piisav parandusmeetmete kava (ettepaneku artikkel 3).
This mechanism will come into effect if the preventive measures fail on grounds of incapacity of the Member State to take necessary action in regard to the Council recommendation or in case of non-compliance with the obligation to provide a sufficient corrective action plan (Article 3 of the proposal).
Trahvi suurus oleks 0,1% asjaomase liikmesriigi eelneva aasta SKPst.
The fine is to be equal to 0.1% of the GDP of the Member State concerned in the preceding year.
Lisaks määratakse artiklis 4, et kogutud trahvisummad arvatakse aluslepingu artiklis 311 osutatud muude tulude hulka ning jaotatakse selliste eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide vahel, kelle suhtes ei kohaldata ülemäärase tasakaalunihke menetlust.
Furthermore Article 4 establishes that the fines collected constitute other revenue, as referred to Article 311 of the Treaty, and should be distributed between Member States whose currency is the euro and which are not the subject of an excessive imbalance procedure.
Kõigi nimetatud meetmete eesmärk on tugevdada makromajanduse tasakaalunihete vältimist ja korrigeerimist käsitleva määruse jõustamist.
All these measures aim at strengthening the enforcement of the regulation on the prevention and correction of macroeconomic imbalances.
Kui ettepaneku peaeesmärgid on kindlaks tehtud, tuleb määratleda, milline esildatud õiguslik alus on siinkohal sobiv.
Having identified the main purposes of the proposal, it is necessary to determine which of the proposed legal bases is the appropriate one.
ELTLi artikkel 121 keskendub liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamisele.
Article 121 TFEU concentrates on coordinating the economic policies of the Member States.
See lubab nõukogul sõnastada liikmesriikide majanduspoliitika üldsuunised ja kehtestada komisjoni aruannete põhjal mitmepoolse järelevalvemenetluse (lõiked 3 ja 4).
Thus it enables the Council to establish the broad guidelines of the economic policies of the Member States and to put in place a multilateral surveillance procedure, based on the Commission’s reports (paragraphs 3 and 4).
Lõige 6 võimaldab seadusandliku tavamenetluse kohaselt rakendada meetmeid, et võtta vastu üksikasjalik eeskiri mitmepoolse järelevalve menetluse rakendamiseks.
Paragraph 6 allows measures to be adopted under the ordinary legislative procedure in order to set out detailed provisions for the implementation of the multilateral surveillance procedure.
Ettepaneku artiklites 3–5 esitatud trahvisüsteemi võib käsitleda kui artikli 121 lõikes 6 nimetatud mitmepoolse järelevalve menetluse üksikasjalikke eeskirju.
It may be considered that the system of fines provided for in Articles 3-5 of the proposal represent detailed rules for the multilateral surveillance procedure as allowed by Article 121 (6).
Seega näib artikli 121 lõige 6 olevat kõnealuse ettepaneku jaoks sobiv õiguslik alus.
It therefore seems that Article 121(6) is an appropriate legal basis for this proposal.
ELTLi artikkel 136 kuulub VIII jaotise 4. peatüki (Erisätted liikmesriikide kohta, mille rahaühik on euro) alla.
Article 136 TFEU is part of Title VIII, Chapter 4 Provisions specific to Member States whose currency is the euro.
Artikkel võimaldab nõukogul võtta vastavalt artiklites 121 ja/või 126 sätestatud menetlustele meetmeid järelevalve tugevdamiseks liikmesriikide eelarvedistsipliini üle.
This provision allows the Council to adopt in accordance with procedures set out in Articles 121 and/or 126, measures to strengthen the surveillance of Member States’ budgetary discipline.
Artikkel näib olevat vaadeldava ettepaneku jaoks sobiv õiguslik alus, kui me saame ettepanekus esitatud trahvisüsteemi vaadelda kui meetmeid makroökonoomilise järelevalvemehhanismi tugevdamiseks.
This article seems to be an appropriate legal basis for the proposal under examination if the system of fines set out by in the proposal is to be seen as measures which strengthen the macroeconomic surveillance mechanism.
Artikkel 148 kuulub IX jaotise (Tööhõive) alla.
Article 148 is part of Title IX, Employment.
See säte võimaldab nõukogul komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist võtta vastu suunised, mida liikmesriigid peavad oma tööhõivepoliitikas arvesse võtma.
This provision allows the Council, on a proposal from the Commission and after consulting the European Parliament, to adopt guidelines which Member States are obliged to take into account in their employment policies.
Artikli 148 lõiked 3 ja 4 võimaldavad nõukogul kontrollida „liikmesriikide tööhõivepoliitika elluviimist vastavalt tööhõivesuunistele” ja anda liikmesriikidele soovitusi.
Article 148(3) and (4) allow the Council to examine " the implementation of the employment policies of the Member States in the light of the guidelines for employment" and to make recommendations to Member States.
Rangelt võttes ei kujuta need endast õiguslikku alust õigusakti vastuvõtmiseks.
It does not constitute a legal basis for the adoption of legislation stricto sensu.
ELTLi artikli 121 lõikes 2 kehtestatakse menetlus, mille põhjal Euroopa institutsioonid kehtestavad majanduspoliitika üldsuunised.
Article 121(2) TFEU sets out the procedure to be followed by the European institutions when establishing the broad economic guidelines.
See artikkel ei ole vaadeldava õigusakti jaoks sobiv õiguslik alus.
This article does not constitute an appropriate legal basis for legislation.
Eelnimetatud kaalutlusi arvestades näib kõnealuse ettepaneku jaoks sobiv õiguslik alus olevat ELTLi artikli 121 lõige 6 koostoimes artikliga 136.
In the light of the above considerations it seems that Article 121(6) in conjunction with Article 136 TFEU constitute the appropriate legal basis for this proposal.
Komisjon esitas 29. septembril 2010 seadusandliku paketi, mille eesmärk on tugevdada majanduse juhtimist ELis ja euroalal.
On 29 September 2010, the Commission presented a legislative package aimed at reinforcing the economic governance in the EU and the euro area.
Kahes viimatimainitud ettepanekus, eesmärgiga laiendada ELi majanduse järelevalvet ka eelarvega mitteseotud valdkondadele, esildab komisjon rea uusi elemente, mis on seotud makromajanduse tasakaalunihete järelevalve ja korrigeerimisega.
In the later two proposals, and with a view to broaden the EU’s economic surveillance to non-fiscal areas, the Commission proposes a series of new elements relating to the surveillance and correction of macroeconomic imbalances.
Kõnealuste elementide nn ennetuslik osa hõlmab tasakaalunihke riskide regulaarset hindamist näitajatest koosneva tulemustabeli alusel ja riigipõhiste põhjalike analüüside läbiviimist.
The ‘preventive part’ of these elements comprises a regular assessment of the risks of imbalances based on a scoreboard of indicators and carrying out in-depth country analyses.
Vajaduse korral võiks nõukogu esitada riigispetsiifilisi soovitusi liikmesriigile, kus on suured tasakaalunihked või tasakaalunihked, mis ohustavad majandus- ja rahaliidu toimimist.
When necessary, country-specific recommendations could be addressed by the Council to a Member State with severe imbalances or imbalances that put at risk the functioning of the EMU.
Lisaks on nn paranduslikus osas, nagu on esildatud ettepanekus „ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta” ette nähtud, et euroala liikmesriikide suhtes, kes ei järgi piisavalt neile antud vastavaid soovitusi, võib kohaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ja lõpuks võidakse nende suhtes kohaldada sanktsioone iga-aastase trahvi kujul.
Moreover, the ‘corrective part’ as presented in the proposal on "enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances", envisages that euro area Member States which show insufficient compliance with their respective recommendations may become subject of an excessive deficit procedure and, ultimately, could face sanctions in the form of a yearly fine.
Komisjoni ettepanek sisaldab palju mõistlikke ideid.
The Commission’s proposals contain many sound ideas.
Arvamuse koostaja on üldiselt komisjoniga ühel nõul selles osas, et tuleb välja töötada uus struktureeritud menetlus ebasoodsate makromajanduslike tasakaalunihete ennetamiseks ja korrigeerimiseks igas liikmesriigis.
In general, your rapporteur shares the Commission’s view that it is necessary to develop a new structured procedure for prevention and correction of adverse macroeconomic imbalances in every Member State.
Arvamuse koostaja tuletab meelde, et juba komisjoni kriisieelses EMU@10 teatises juhiti tähelepanu liikmesriikide vahel esinevate lahknevuste suurenemisele ning et seda teemat käsitleti põhjalikult ka Euroopa Parlamendi resolutsioonis EMU@10 kohta.
Your rapporteur recalls that the Commission's EMU@10 communication already pointed to the increase of divergences between Member States before the crisis and that the European Parliament resolution on EMU@10 thoroughly addressed this point.
Seega on niisuguste lahknevuste ja tasakaalunihete jälgimise ja ennetamise mehhanism enam kui teretulnud.
A mechanism to monitor and prevent such divergences and imbalances is thus more than welcome.
Arvamuse koostaja peab siiski vajalikuks mitmete muudatuste tegemist, et tagada liikmesriikide vahel esinevate tasakaalunihete ja lahknevuste tuvastamine, ennetamine või lõppkokkuvõttes tõhus korrigeerimine.
However, your rapporteur considers that a number of modifications are necessary in order to ensure that imbalances and divergences between Member States are detected, prevented or ultimately corrected in an efficient manner.
Arvamuse koostaja esitab seetõttu rea muudatusettepanekuid komisjoni ettepanekule makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta ning ettepanekule euroalal esinevate ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta, käsitledes järgmisi peamisi aspekte:
Your rapporteur therefore introduces a series of amendments to the Commission proposals on "prevention and correction of macroeconomic imbalances" and on "enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances in the euro area", addressing the following main aspects:
– ELi järelevalveraamistik peaks lisaks üldistele majandus- ja rahandusalastele aspektidele hõlmama ka tööhõive- ja sotsiaalaspekte.
- The EU’s surveillance framework should include employment and social aspects, in addition to those of general economic and financial nature.
Seetõttu tuleks järelevalveraamistiku ennetusliku osa õigusliku alusena lisada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 148 ning asjaomases määruses tuleks käsitleda võrdsetel alustel nii makromajanduse kui ka sotsiaalsete tasakaalunihete ennetamist ja korrigeerimist.
Article 148 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) should therefore be added as a legal base in the preventive part of the surveillance framework, and the relevant Regulation should address the prevention and correction of macroeconomic as well as of social imbalances on an equal basis.
Seega tagatakse integreeritum majanduslik ja sotsiaalne lähenemisviis.
This way, a more integrated economic and social approach will be ensured.
– Eespool esitatuga seoses tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 148 põhinevaid vahendeid, eelkõige liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniseid, võtta arvesse tasakaalunihete hindamisel ning täiendada neid konkreetselt sotsiaalsete tasakaalunihete tuvastamiseks ja ennetamiseks ette nähtud vahenditega.
- Linked to the above, the instruments based on Article 148 TFEU, in particular the guidelines for the employment policies of the Member States should be taken into account when assessing imbalances, and supplemented with specific tools for detection and prevention of social imbalances.
– Komisjon peaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeeritud õigusaktide abil vastu võtma näitajate tulemustabeli, mis töötaks tasakaalunihete varajase tuvastamise ja järelevalve vahendina, ja seda korrapäraselt ajakohastama.
- The scoreboard of indicators to serve as a tool for early detection and monitoring of imbalances should be adopted and updated regularly by the Commission in the form of delegated acts in accordance with Article 290 TFEU.
Peamised näitajad peaksid hõlmama asjakohaseid tööhõive, töötuse, vaesuse ja maksustamise aspekte.
The main indicators should include relevant employment, unemployment, poverty and taxation aspects.
– Tasakaalunihete korrigeerimise süsteem ei peaks toetama üksnes euroala liikmesriikide eelarvedistsipliini tugevdamist.
- The system of correction of imbalances should not only contribute to the budgetary discipline of the euro area Member States.
Sama oluline on kavandada see selliselt, et selle abil välditaks asümmeetriliste šokkide tekkimist ja toetataks ka jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist.
Equally important, it should be designed in such a way so as to avoid the emergence of asymmetric shocks and to contribute also to sustainable growth and job creation.
Süsteem peaks seega toetama niisuguste ELi majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärkide saavutamist nagu need, mis on vastu võetud Euroopa 2020. aasta strateegia raames.
The system should thus work in support of achieving the EU’s growth and jobs objectives, such as those adopted under the Europe 2020 strategy.
– Lisaks ei peaks korrigeerimise süsteem ka siis, kui tuleb korrigeerida ülemääraseid tasakaalunihkeid, koosnema mitte üksnes trahvidest (sanktsioonidest), vaid ka stiimulitest.
- Furthermore, the correction system, including when it comes to the correction of excessive imbalances, should be composed not only of fines (sanctions) but also incentives.
Mis tahes otsuse suhtes määrata liikmesriigile sanktsioon või trahv tuleks kohaldada sotsiaalse mõju hindamist.
Any decision to impose a sanction or a fine on a Member State should be subject to a social impact assessment.