natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reklaam on oluline majandusharu, kusjuures ainuüksi internetireklaami osa Euroopa turul on rohkem kui 14 miljardit eurot.
It is a key economic sector: the EU online advertising market alone is worth more than EUR 14 billion.
Reklaami ei tohiks siiski idealiseerida: selles võidakse kasutada ebaausaid tavasid, see võib tungida avalikku ruumi (nt reklaamtulbad) ja eraellu (nt soovimatud e-kirjad), see võib olla suunatud haavatavatele inimrühmadele (nt lapsed, võlgadesse sattunud isikud), võib luua takistusi siseturule sisenemisele (kui reklaami hind on liiga kõrge), tekitab häireid siseturul (kaupade/teenuste ostmine, mida tarbijad tavaolukorras ei oleks ostnud).
It must not be idealised, however: advertising can also involve unfair practices, intrude into public spaces (e.g. advertising billboards) and the private arena (e.g. unsolicited e-mails), target vulnerable groups of people (such as children and those in excessive debt), create potential entry barriers to the internal market (where the outlay required is too high) and distort the internal market (by causing consumers to buy goods or services they would not normally have purchased).
Olemasoleva õigustiku hindamine
Evaluation of existing legislation
Raportöör rõhutab probleeme ebaausate kaubandustavade direktiivi kohaldamisel ja palub, et:
The rapporteur highlights problems in the implementation of the UCPD, and calls on:
– liikmesriigid annaksid riiklike ametiasutuste käsutusse vajalikud inim-, finants- ja tehnoloogiaressursid;
– the Member States to provide national authorities with the necessary human, financial and technological resources;
– komisjon ajakohastaks pidevalt suuniseid ebaausate kaubandustavade direktiivi kohaldamise kohta;
– the Commission to update its guidelines on the implementation of the UCPD on a regular basis.
Oluline on tugevdada ELis koostööd ebaausate tavade vastu võitlemisel internetireklaami alal , pidades silmas Sweep ide (internetilehtede süstemaatiline ja samaaegne kontrollimine liikmesriikide poolt) edu, mis siiani on piirdunud kolme valdkonnaga (lennukipiletid, mobiilihelinad ja elektroonikaseadmed).
EU-wide cooperation in combating unfair online advertising practices should be stepped up in view of the success of ‘EU sweeps’ (systematic, simultaneous website checks by the Member States), which have so far been confined to three sectors (airline tickets, mobile phone ring tones and electronic devices).
Raportöör soovitab suurendada valdkondade ringi ja kontrollimise regulaarsust.
The rapporteur suggests broadening the scope and increasing the frequency of such sweeps.
Raportöör innustab ka seadusandluse arengus osalevaid eri osapooli kaasreguleerimisele , et parandada nii meetmete tõhusust kui ka rakendatavust.
The rapporteur also supports co-regulation , whereby the various stakeholders are involved in legislative developments, so that the resulting measures are more effective and easier to apply.
Audiovisuaalsektori osas rõhutab raportöör, et 12 riiki ei ole siiani hakanud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaldama.
In the audiovisual sector , the rapporteur points out that 12 Member States have yet to implement the AMSD.
Raportöör leiab, et on asjakohane, et järgmine raport kõnealuse direktiivi kohaldamise kohta sisaldaks ka analüüsi uute tehnoloogiate (nt IP-televisioon) mõju kohta.
In his view, the forthcoming report on the application of this directive should include an analysis of the impact of new technologies (such as IPTV).
Eneseregulatsioon on reklaaminduses kasutusel, kuid selle osakaal on riigiti erinev.
Self-regulation is very common in the advertising field, although its extent varies depending on national traditions.
Enesereguleerimine on dünaamiline ja paindlik lähenemisviis, mis sobib kiirete arengutega reklaamisektoris ja keskendub osalejate vastutuse suurendamisele ja heade tavade levitamisele.
This is a dynamic, flexible approach conducive to addressing rapid developments in the advertising sector; it is based on instilling responsible attitudes and disseminating good practices.
Rahvusvaheline kaubanduskoda on koostanud rahvusvahelise käitumisjuhendi, milles on sätestatud aluspõhimõtted (nt sündsus), mida täiendavad erieeskirjad eri valdkondade osas (nt alkohol), ja liikmesriikides kohaldavad seda riiklikud eneseregulatsiooniasutused.
The International Chamber of Commerce has produced an international code of conduct, which sets out basic principles (such as standards of decency) and is supplemented by codes relating to specific areas (such as alcohol); national self-regulatory bodies apply their own versions of the code in the Member States.
Raportöör soovib edendada enesereguleerimist, et juurutada enesedistsiplineerimise ja vastutustundelise suhtluse traditsiooni, olles seejuures teadlik selle piiridest (nt volitused sanktsioone kehtestada).
The rapporteur wishes to encourage self-regulation with a view to establishing a tradition of self-discipline and responsible communication, while being mindful of the inherent limitations of such an approach (the scope for imposing penalties, for example).
Enesereguleerimine täiendab õigusakte, aga ei asenda neid.
Self-regulation supplements legislation, but cannot take its place.
Uute tehnoloogiate kasutamisest tulenevad probleemid
Issues raised by the use of new technologies
Uute tehnoloogiate ja reklaamimisviiside areng on toonud kaasa suured muutused (internet, suhtlusvõrgud, foorumid, veebipäevikud, kasutajate üha suurem liikuvus, digitoodete levik).
The development of new technologies and advertising practices has brought about far-reaching changes (including the internet, social networks, forums, blogs, growing user mobility and the boom in digital products).
Internet erineb oluliselt muudest kommunikatsioonivahenditest (anonüümsus, teabevahetuse kiirus, väga lai levikuala, teksti, video, muusika jne kombineerimine, riiklikel asutustel raske järelevalvet teostada) ja sellest on saanud peamine reklaamikanal.
The internet, which differs radically from other means of communication (owing to its anonymity, the speed of exchanges, its extensive reach, the combination of text, video and music and the fact that it is difficult for national authorities to monitor), has become an important advertising medium.
Raportöör leiab, et reklaamimise lubamist internetis ja mobiiltelefonide kaudu tuleks põhjalikult kaaluda ja palub komisjonil viia läbi uurimus nende uute tavade kohta.
The rapporteur is of the opinion that advertising via the internet and portable devices requires in-depth analysis, and calls on the Commission to study these new practices.
Raportöör toob esile kindlale sihtrühmale suunatud reklaami , mis võib esineda erineval kujul, nt:
The rapporteur highlights the issue of targeted advertising , which can take a number of forms:
– kontekstipõhine reklaam, mis on otseselt seotud internetikasutajale pakutud sisuga ja sisestatud märksõnadega;
– contextual advertising, based on the immediate content provided to internet users and the keywords entered;
– isikustatud reklaam, mis on seotud teadaolevate internetikasutaja omadustega, näiteks vanuse, soo, asukohaga jms;
– personalised advertising, based on internet users’ known characteristics, such as age, gender and location;
– käitumisharjumusi jälgiv reklaam, mis on seotud internetikasutaja käitumise analüüsiga teatud ajavahemikus (külastatud lehed, internetiostud jne).
– behavioural advertising, based on an analysis of internet users’ behaviour over time (sites visited, online purchases, etc.).
Kuigi reklaami isikustamine iseenesest ei ole probleem (toodete/teenuste pakkumine vastavalt tarbija maitsele jne), ei tohi see muutuda pealetükkivaks reklaamiks, mis põhineb tarbijate jälitamisel ja millega rikutakse isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatuse põhimõtet.
While personalised advertising (offers of products or services tailored to consumers’ tastes, for example) is not in itself a problem, it must not lead to the development of intrusive advertising based on consumer tracking, which breaches the principles of data protection and privacy.
Raportöör teeb ettepaneku võtta tarbijate kaitsmiseks järgmisi meetmeid:
Accordingly, the rapporteur proposes the following measures to protect consumers:
– keelata soovimatu reklaami valimatu saatmine mobiiltelefonidele Bluetooth-tehnoloogia abil ilma saaja eelneva nõusolekuta;
– prohibiting the indiscriminate sending of unsolicited advertising to mobile phones – by means of Bluetooth technology – without prior consent;
– tarbijatele tuleb anda selge, arusaadav ja ülevaatlik teave selle kohta, kuidas nende isikuandmeid kogutakse, töödeldakse ja kasutatakse;
– providing consumers with clear, accessible and comprehensive information about how their data are collected, processed and used;
– lihtsustada elektronposti teel saadetavate reklaamide puhul edaspidi reklaami saamisest keeldumist tõhusa otselingi abil;
– requiring advertisements sent by e-mail to contain a direct, working hyperlink that enables consumers to refuse all further advertising;
– keelata eraelektronkirjade lugemine reklaamieesmärgil (kuigi tehnika on sarnane rämpsposti filtriga, on sellel teistsugune eesmärk);
– prohibiting the content of private e-mails being read for advertising purposes (although this practice is based on a technique similar to those used by anti-spam filters, it serves a different purpose);
– tagada, et teenuse osutamisel (nt elektronpost) ja reklaamtegevuse raames saadud andmed hoitaks täielikult lahus;
– ensuring that data collected in the course of supplying a service (such as an e-mail account) are kept wholly separate from those collected in the course of advertising activities;
– tagada tarbijate teavitamine diskrimineerivast tegevusest, mis võib mõnikord kaasneda käitumisharjumusi jälgiva reklaamiga (nt hindade muutmine vastavalt internetikasutaja profiilile): selline tegevus peaks olema läbipaistev ja tarbijale tuleks esitada toote täpne hind enne muutmist jne;
– ensuring that consumers are informed about the discriminatory practices sometimes associated with behavioural advertising (such as price adjustments based on an internet user’s profile): such practices should be transparent, and consumers should be notified of the real price prior to any adjustments;
– eristada reklaamiküpsised, mille puhul on nõutav tarbija eelnev nõusolek, muudest küpsistest;
– distinguishing advertising cookies, for which a consumer’s prior consent is required, from other cookies;
– soodustada internetis eraelu puutumatuse kaitseks vaikeseadete kasutamist, mis vastavad kõige kõrgematele standarditele ( privacy by design );
– encouraging default internet privacy protection settings that meet the highest standards (‘privacy by design’);
– võtta kasutusele ühenduse märgistus nende internetilehtede märgistamiseks, mis on kooskõlas ELi andmekaitsealaste õigusaktidega, Euroopa eraelu puutumatuse märgiste süsteemi (European Privacy Seal – vabatahtlik üleeuroopaline sertifikaat, mis näitab, et informaatikatooted või -teenused on kooskõlas andmekaitsealaste ELi õigusaktidega, ja mida on toetanud paljud riiklikud ja piirkondlikud asutused eri liikmesriikides) eeskujul;
– introducing an EU label for websites that comply with EU data protection legislation, modelled on the European Privacy Seal (a voluntary trans-European label certifying the compliance of IT-based products or services with EU data protection legislation, supported by numerous national and regional bodies in different Member States);
– piirata internetis alkoholireklaami;
– restricting online alcohol advertising;
– muuta infoühiskonna teenistuste vastutuse piiramise süsteemi, et tagada see, et otsingumootor saab registreeritud kaubamärginimetusi müüa reklaami märksõnadena ainult kõnealuse kaubamärgi omaniku eelneval loal (see puudutab näiteks saite, millel on märksõna, mis viib tarbijad piraatsaidi juurde).
– modifying the limited liability regime for information society services in order to make the sale by search engines of registered brand names as advertising keywords subject to prior authorisation from the owner of the brand name in question (this applies, for example, to sites containing a keyword that redirects consumers to counterfeit sites).
Internetireklaami üks haru on ka varjatud reklaam , mis on seotud ainult tarbijatega ja levib foorumites (nt Trip Advisor) teatava toote või teenuse kohta postitatud kommentaaride kaudu.
Online advertising also includes ‘hidden’ forms of advertising whereby consumers post comments to one another on forums about a product or service (e.g. TripAdvisor).
Tarbijad võivad nii ühe hiireklõpsuga hävitada ettevõtte maine ja juhatada tarbijaid eksiteele.
With just one click, such comments can ruin a company’s reputation and mislead consumers.
Ebaausate kaubandustavade direktiiv hõlmab internetireklaami ettevõtjate (kes esinevad ettevõtjana või tarbijana) ja tarbijate suhete osas, aga jätab välja tarbijatevahelised suhted.
The UCPD covers online advertising in the context of business-to-consumer relations (irrespective of whether businesses declare themselves as such or pass themselves off as consumers), but not consumer-to-consumer relations.
Kuigi on raske eristada isikliku kogemuse põhjal tehtud kommentaari reklaamist ja teabevahetuse anonüümsus muudab järelevalve keeruliseks, mõjutab selline eksitav reklaam nii tarbijaid kui ka asjassepuutuvaid ettevõtjaid.
Although comments based on personal experience are difficult to distinguish from advertising (and anonymous exchanges are hard to monitor), this form of misleading advertising affects both consumers and the businesses targeted.
Lisaks on internetioksjonite areng toonud kaasa uued tarbijatevahelised reklaamimisviisid, mida ei hõlma ebaausate kaubandustavade direktiiv ega reklaami tavapärane määratlus.
In addition, the development of internet auction sites has created a new form of consumer-to-consumer advertising that is not covered by either the UCPD or the conventional definition of advertising.
Raportöör teeb seega ettepaneku soodustada varjatud reklaami ohtude alal ettevalmistuse saanud vaatlejate/moderaatorite kasutamist foorumites, et nad reageeriksid kohe, kui mõni kommentaar tundub kahtlane.
Accordingly, the rapporteur suggests encouraging the emergence of forum observers/moderators who are alert to the dangers of hidden advertising and can respond rapidly if a comment strikes them as dubious.
Siiski on oluline luua tasakaal internetis tarbijakaitse ja sõnavabaduse vahel.
However, it is important to balance online consumer protection with freedom of expression.
Viimaseks käsitleb raportöör suhtlusvõrgustike kaudu toimivaid reklaamitehnikaid .
Lastly, the rapporteur addresses the issue of advertising techniques involving social networks.
Haavatavate inimrühmade kaitse
Protecting vulnerable groups of people
Kõige haavatavamaid isikuid (lapsed, teismelised, vanurid jne) tuleks eriliselt kaitsta.
The most vulnerable groups of people (children, adolescents, the elderly and so on) need special protection.
Raportöör palub seega, et komisjon viiks läbi uuringu ekstava ja agressiivse reklaami mõju kohta haavatavatele tarbijarühmadele ja tuletab meelde, et lapsed ei tohiks olla konkreetselt reklaami sihtrühmaks nende suure vastuvõtlikkuse ja uudishimu, nõrga isikliku arvamuse ja mõjutatavuse tõttu.
Accordingly, the rapporteur calls on the Commission to study the impact of misleading, aggressive advertising on vulnerable consumers, and points out that children must not be subjected to specifically targeted advertising in view of their great receptiveness and curiosity, limited free will and potential to be influenced.
Eri osaliste harimine, teavitamine ja koolitamine
Educating, informing and training the various stakeholders
Raportöör leiab, et on vähe teavet tarbijate õiguste kohta reklaami valdkonnas ja teeb ettepaneku lihtsustada juurdepääsu teabele ja suurendada läbipaistvust (nt märge „käitumisharjumusi jälgiv reklaam” vastavate reklaamteadete juures ja selgem viide õigusnormidele).
The rapporteur notes that there is a lack of information about consumers’ rights in respect of advertising , and suggests taking steps to facilitate access to information and make advertising more transparent (examples include inserting the words ‘behavioural advertisement’ into the relevant advertisements, and clarifying statements of terms and conditions).
Raportöör teeb ühtlasi ka ettepaneku võtta kasutusele pedagoogilised vahendid selleks, et teavitada internetikasutajaid veebi nende jäetud jälgede haldamise tehnoloogiatest ja oma eraelu kaitsmise vahenditest.
He also suggests producing educational material to inform internet users about the technologies available to manage ‘traces’ left on the web, and about how to protect their privacy.
Lisaks tuleks arendada välja kriitiline lähenemine meedia sisu ja kvaliteedi suhtes.
It is also essential to develop a critical attitude to the quality of media content.
Hästi teavitatud tarbija on paremas olukorras.
Well-informed consumers are in a stronger position.
Puudujääkide kõrvaldamiseks reklaamitehnikate alastes teadmistes teeb raportöör ettepaneku töötada välja ELi haridusprogramm Suurbritannias 2002. aastal tehtud algatuse Media Smart eeskujul, mille mõned liikmesriigid üle võtsid.
In view of the lack of advertising literacy , the rapporteur suggests introducing an EU education programme modelled on the United Kingdom’s Media Smart initiative, which was launched in 2002 and has been taken up by a number of Member States.
Tegu on kasumit mitte taotleva haridusprogrammiga, mis on mõeldud 6–11-aastastele lastele ja on välja töötatud kooliprogrammi raames koos perekondadega, et aidata lastel reklaami paremini mõista, tõlgendada ja sellega õigesti ümber käia.
This is a non-profit education programme aimed at children between the ages of six and 11, delivered in schools in conjunction with families and designed to make children advertising-literate by enhancing their understanding of advertising and teaching them how to interpret it.
Raportöör leiab, et interneti ja digitehnika areng on lihtsustanud ja demokratiseerinud juurdepääsu reklaamitehnikale (nt AdSense), aga nende tehnikate kasutamisel ilmnevad sageli puudujäägid selles valdkonnas kehtivate eeskirjade osas.
The rapporteur notes that the development of the internet and of digital technologies has simplified and democratised access to advertising techniques (e.g. AdSense), but that such techniques are often used without a proper understanding of current advertising regulations.
Raportöör rõhutab seega vajadust kindlustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate harimine meedia osas, sest sellised ettevõtjad reklaamivad üha sagedamini internetis, ja soovitab liikmesriikidel innustada riiklikke ametiasutusi ja/või eneseregulatsiooniasutusi tegema teabekampaaniaid, et tõsta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete teadlikkust selles valdkonnas.
Accordingly, he emphasises the need to educate SMEs – which are increasingly advertising online – about the media, and calls on the Member States to encourage national authorities and/or self-regulatory bodies to conduct information campaigns in order to alert SMEs to these issues.
reklaami mõju kohta tarbimiskäitumisele
on the impact of advertising on consumer behaviour
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni turunduse ja reklaami mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele,
– having regard to its resolution of 3 September 2008 on how marketing and advertising affect equality between women and men,
5. kutsub meediat üles mitteseksistlikule keelekasutusele oma programmides, et tagada naiste aktiivne osalemine ja nende esindamine tasakaalustatud viisil, ja samuti tagada mõlema soo mitmekesine kujutamine, mis erineb tavapärasest ilu mõistest ja rollide seksistlikest stereotüüpidest eri eluvaldkondades, eriti juhul, kui on tegemist lastele ja noortele suunatud sisuga;
Calls on the media to use language in a non-sexist way in the programmes they make, to ensure that women participate actively and are represented in a balanced way, and to ensure that there are diverse images of both sexes, going beyond general concepts of beauty and sexist stereotypes of roles carried out in different areas of life, in particular where content aimed at children and young people is concerned;
9. palub liikmesriikidel võtta avalik-õiguslikus meedias kasutusele kvoodid või muud positiivsed meetmed ning eesmärgid, et parandada naiste osalemist ja esindamist;
Calls on Member States to introduce quotas or other positive measures in the public media together with objectives to improve the participation and representation of women;
Aastaaruanne, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas
on the Annual Report on Human Rights in the World 2009 and the European Union’s policy on the matter
ANNEX I..................................................................................................................................40
ANNEX I..................................................................................................................................40
ANNEX II.................................................................................................................................66
ANNEX II.................................................................................................................................66
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................69
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................69
aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas
on the Annual Report on Human Rights in the World 2009 and the European Union’s policy on the matter
– võttes arvesse Euroopa Liidu 11. aruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas, mis hõlmab ajavahemikku 2008. aasta juulist 2009. aasta detsembrini;
– having regard to the eleventh European Union Report on Human Rights and Democracy in the World covering the period from July 2008 to December 2009,
– võttes arvesse Lissaboni lepingu artikleid 6 ja 21;
– having regard to Articles 6 and 21 of the Lisbon Treaty,
– võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi inimõigustealaseid õigusakte;
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights and to all relevant international human rights instruments,
– võttes arvesse kõiki ÜRO inimõiguste konventsioone ja nende fakultatiivprotokolle
– having regard to all United Nations human rights conventions and the optional protocols thereto
ÜRO piinamisvastane konventsioon; ÜRO lapse õiguste konventsioon; ÜRO konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon; Rahvusvaheline konventsioon kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta. ;
UN Convention against Torture; UN Convention on the Rights of the Child; UN Convention on the elimination of all forms of discrimination against women; UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities; International Convention for the Protection of All Persons from Enforced Disappearance. ,
– võttes arvesse piirkondlikke inimõigustealaseid õigusakte, sealhulgas eelkõige inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, selle fakultatiivprotokolli naiste õiguste kohta Aafrikas, inimõiguste Ameerika konventsiooni, inimõiguste Araabia hartat ning ASEANi valitsustevahelist inimõiguste komisjoni;
– having regard to regional human rights instruments, including in particular the African Charter on Human and Peoples’ Rights, the Optional Protocol on the Rights of Women in Africa, the American Convention on Human Rights, the Arab Charter on Human Rights and the ASEAN Intergovernmental Commission on Human Rights,