natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liikmesriigid peaksid muutma oma haridus- ja koolitussüsteemid avatumaks ja asjakohasemaks, rakendades selleks eelkõige riiklikke kvalifikatsiooniraamistikke, mis võimaldavad paindlikke õppevorme, ja arendades haridus. ja koolitusasutuste ning tööandjate vahelist partnerlust.
Member States should improve the openness and relevance of education and training systems, particularly by implementing national qualification frameworks enabling flexible learning pathways and by developing partnerships between the worlds of education/training and work.
Õpetaja elukutse tuleks muuta atraktiivsemaks.
The teaching profession should be made more attractive.
Parandama peaks mittetraditsiooniliste õppijate juurdepääsu kõrgharidusele ning suurendama peaks kolmanda taseme või sellega samaväärse hariduse omandajate arvu.
Higher education should become more open to non-traditional learners and participation in tertiary or equivalent education should be increased.
Selleks et vähendada selliste noorte arvu, kes ei ole hõivatud töö, õppetegevuse ega koolitusega, peaksid liikmesriigid tegema kõik vajaliku, hoidmaks ära koolist väljalangemist.
With a view to reducing the number of young people not in employment, education, or training, Member States should take all necessary steps to prevent early school leaving.
(Komisjoni teksti 9. suunis tõstetakse parlamendi muudatusettepanekus 8. suunise teise lõiku ja liidetakse sellega.)
(Guideline 9 in the Commission text is moved to and merged with second paragraph of Guideline 8 in Parliament's amendment.)
Lisa – 9. suunis – lõik 2
Annex – Guideline 9 – paragraph 2
ELi peamine eesmärk, mille põhjal liikmesriigid kehtestavad oma riiklikud eesmärgid, on vähendada koolist väljalangevuse määra 10 %- ni ning samal ajal suurendada kolmanda taseme või sellega samaväärse haridusega 30–34-aastaste inimeste osakaalu 2020. aastaks vähemalt 40 %- ni .
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, is to reduce the drop out rate to 10%, whilst increasing the share of the population aged 30-34 having completed tertiary or equivalent education to at least 40% in 2020.
(Komisjoni teksti 9. suunise viimane lõik tõstetakse parlamendi muudatusettepanekus 8. suunise esimese lõigu ette.)
(Last paragraph of Guideline 9 in the Commission text is moved before the first paragraph of Guideline 8 in Parliament's amendment.)
10. suunis: Sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse vastu võitlemine
Guideline 10: Promoting social inclusion and combating poverty
10. suunis: Vaesuse vastu võitlemine ja sotsiaalse kaasatuse ning kaitse edendamine
Guideline 10: Combating poverty and promoting social inclusion and protection
Lisa – 10. suunis – lõik 1 (uus)
Annex – Guideline 10 – paragraph -1 (new)
Liikmesriigid kehtestavad riiklikuks eesmärgiks vähendada 25% võrra nende eurooplaste arvu, kes elavad allpool riiklikku vaesuspiiri, aidates enam kui 20 miljonil inimesel vaesusest välja tulla, eelkõige tööhõive- ja hariduspoliitika meetmete abil.
The Member States will set their national targets to reduce by 25 % the number of Europeans living below national poverty lines, lifting over 20 million people out of poverty, in particular by employment and education policy measures.
Lisa – 10. suunis – lõik 1
Annex – Guideline 10 – paragraph 1
Jõupingutused, mida liikmesriigid teevad vaesuse vähendamiseks, peaksid olema suunatud ühiskonnas täieliku tööturul osalemise saavutamisele ja tööhõive võimaluste laiendamisele , kasutades igakülgselt ära Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid.
Member States " efforts to reduce poverty should be aimed at promoting full participation in society and economy and extending employment opportunities, making full use of the European Social Fund.
Jõupingutused peaksid keskenduma ka võrdsete võimaluste tagamisele , muu hulgas juurdepääsu kaudu taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele era- ja avaliku sektori teenustele (sealhulgas veebipõhistele teenustele kooskõlas 4. suunisega) ja eelkõige tervishoiule .
Efforts should also concentrate on ensuring equal opportunities, including through access to affordable, sustainable and high quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular health care .
Liikmesriigid peaksid kehtestama tõhusad diskrimineerimise vastased meetmed .
Member States should put in place effective anti-discrimination measures .
Selleks et võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu, julgustada inimesi ja edendada tööturul osalemist, peaks samuti tõhustama sotsiaalkaitsesüsteeme ning elukestva õppe ja aktiivse kaasatuse poliitikat, et luua inimestele võimalusi nende erinevatel eluetappidel ja kaitsta neid tõrjutuse ohu eest.
Equally, to fight social exclusion, empower people and promote labour market participation, social protection systems , lifelong learning and active inclusion policies should be enhanced to create opportunities at different stages of people ' s lives and shield them from the risk of exclusion.
Sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteeme peaks moderniseerima selle tagamiseks , et neid saaks igakülgselt kasutada piisava sissetulekutoetuse ja tervishoiule juurdepääsu kindlustamiseks, luues seeläbi sotsiaalse ühtekuuluvuse, kuid säilitades samal ajal nende süsteemide rahalise jätkusuutlikkuse .
Social security and pension systems must be modernised to ensure that they can be fully deployed to ensure adequate income support and access to healthcare ‐ thus providing social cohesion ‐ whilst at the same time remaining financially sustainable .
Toetussüsteemide puhul peaks keskenduma sissetuleku kindlustatuse tagamisele ühelt töökohalt teisele üleminekul ja vaesuse vähendamisele eelkõige nende rühmade hulgas, kelle puhul sotsiaalse tõrjutuse oht on kõige suurem, nagu ühe vanemaga perekonnad, vähemused, puuetega inimesed, lapsed ja noored, vanemad naised ja mehed, seaduslikud sisserändajad ja kodutud.
Benefit systems should focus on ensuring income security during transitions and reducing poverty, in particular among groups most at risk from social exclusion, such as one-parent families, minorities, people with disabilities, children and young people, elderly women and men, legal migrants and the homeless.
Samuti peaksid liikmesriigid kõige haavatavamate inimeste toetuseks aktiivselt edendama sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni.
Member States should also actively promote the social economy and social innovation in support of the most vulnerable.
Vaesuse ja tõrjutuse vastu võitlemine on jätkuvalt oluline ülesanne.
Combating poverty and exclusion remains a vital challenge.
Selleks tuleb kõigile ühiskonnarühmadele nende elukohast või haridustasemest sõltumata luua võimalused tööturul osalemiseks või sinna naasmiseks.
In order to pursue this objective, it is necessary to create opportunities to participate in the labour market or to return to it for all social groups, irrespective of locality or level of education.
Oluline on leida tasakaal inimestele piisava kindlustunde pakkumise ning töötamise ja tulu teenimise motivatsiooni säilitamise vahel.
It is essential to strike a balance between giving people a sufficient sense of security and preserving their motivation to work and earn income.
Selle eesmärgi saavutamiseks peaksid liikmesriigid tegema jõupingutusi vaesuse , sealhulgas töötavate inimeste vaesuse vähendamiseks, toetama täielikku osalemist ühiskondlikus, poliitilises, kunsti- ja majanduselus inimeste omal valikul ja laiendama tööhõive võimalusi , kasutades selleks Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid.
To achieve this target, Member States should make an effort to reduce poverty , including in-work poverty, promote full participation , at people's own choosing, in politics, society , the arts and the economy and extend employment opportunities, in regard to which the European Social Fund is to be used .
Eriti suurt tähelepanu peaksid liikmesriigid pöörama siinkohal töötavate vaeste kasvavale rühmale.
Member States should pay particular attention here to the increasing number of working poor.
Vaesusega võitlemise erieesmärkide sõnastamiseks tuleb selgitada välja, kuidas tuleks vaesuse määra mõõta.
In order to formulate specific objectives to combat poverty it must be made clear how poverty should be measured.
Täpsustada tuleb tavamääratlust, mille kohaselt 60% keskmisest sissetulekust moodustav sissetulek tähendab vaesust.
The standard definition that earning 60% of the median income constitutes poverty must be qualified.
Vaesuse mõistet ei saa sellise ühepoolse indikaatori alusel määratleda.
Poverty cannot be established by means of such a one-sided indicator.
Tuleb hoolitseda selle eest, et oleksid tagatud võrdsed võimalused, muu hulgas juurdepääsu kaudu taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele era- ja avaliku sektori teenustele (sealhulgas veebipõhistele teenustele kooskõlas 4. suunisega) ja eelkõige sotsiaal-, tööhõive, tervishoiu ja eluaseme valdkonnale, ning kindlustada, et need oleksid kättesaad a vad ka haavatavatele ja nõrgematele elanikkonnarühmadele .
It has to be ensured that equal opportunities, as well as access to affordable, sustainable and high quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular in the social, employment, health and housing fields, are preserved, ensuring that they are available also to the vulnerable and weaker population groups .
Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et avaliku sektori teenuseosutajate antud suuline või kirjalik teave oleks selge ja täielik ning et õiguse andmisest keeldumise korral tuleks seda põhjendada ning nimetada asjaomase isiku edasikaebamise võimalused.
The Member States should also ensure that the oral or written information provided by the public services is clear and complete and that, in the event of a refusal to grant an entitlement, a reason should be given, mentioning the possibilities for an appeal by the person concerned .
Põhimõte, et sama hariduse ja sama töö korral ei tohi meeste ja naiste puhul esineda diskrimineerimist, peaks liikmesriikides igasuguse töösuhte puhul olema õiguslikult siduv .
The principle that there may be no discrimination between men and women with the same training and in the same type of employment should be legally binding in the Member States for all types of employment relationship.
Selleks et võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu, julgustada inimesi võtma endale ühiskonnas aktiivsem roll ja edendada tööturul osalemist, peab täiendavalt tõhustama sotsiaalkaitsesüsteeme ja aktiivse kaasatuse poliitikat, et luua inimestele võimalusi ja töövõimalusi nende erinevatele eluetappidele iseloomulikke erinevaid vajadusi ja kohustusi arvesse võttes, kaitsta neid tõrjutuse ohu eest ja pakkuda tuge kvaliteetse töökoha saamiseks, eriti neile, kes on tööturust kõige suuremal määral eemale jäänud .
In order to fight social exclusion, empower people to play an active role in society and promote labour market participation, social protection systems and active inclusion policies must be further enhanced to create opportunities and job perspectives, taking into account the various needs and responsibilities at different stages of people ’ s lives , shield them from the risk of exclusion and provide support, in particular for those furthest from the labour market, into quality work .
Seepärast tuleb koolitus- ja töökohtade loomiseks töötada välja tõhusaid lähenemisviise kehtivale tööturupoliitikale nende jaoks, kes on tööturult eemale jäänud seoses kvalifikatsiooni puudumisega.
Therefore , efficient approaches under active labour market policy for training and job creation have to be created for those who are excluded from the labour market owing to lack of training.
Samal ajal tuleb moderniseerida sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteeme, et neid saaks igakülgselt kasutada vaesuspiirist kõrgema sissetulekutoetuse kindlustamiseks, ühiskonnaelus osalemise ja tervishoiule juurdepääsu tagamiseks, samas tuleb säilitada nende süsteemide rahaline jätkusuutlikkus .
At the same time, social security and pension systems must be modernised so that they can be fully deployed to ensure income above the poverty threshold, to enable participation in social life and access to healthcare , whilst the financial sustainability of these systems must be preserved .
Toetussüsteemid peaksid tagama sissetuleku kindlustatuse ühelt töökohalt teisele üleminekul ja vähendama vaesust eelkõige nende rühmade hulgas, kelle puhul sotsiaalse tõrjutuse oht on kõige suurem, nagu ühe vanemaga perekonnad, vähemused, puuetega inimesed, lapsed ja noored, vanemad naised ja mehed, seaduslikud sisserändajad ja kodutud.
Benefit systems should ensure income security during transitions and reduce poverty, in particular among groups most at risk from social exclusion, such as one-parent families, minorities, people with disabilities, children and young people, elderly women and men, legal migrants and the homeless.
Liikmesriigid on eelkõige kohustatud võitlema asjakohaste meetmetega laste vaesuse vastu, nii et ei oleks piiratud laste isiklik areng ja nad ei oleks tööle asudes ebasoodsamas olukorras, kuna vaesus on piiranud nende vaba arengut.
In particular, Member States shall be committed to tackl ing child poverty through appropriate measures so that children are not restricted in their personal development and are not underprivileged when entering professional life due to poverty related interferences of their free development.
On eriti oluline tagada võrdne juurdepääs haridusele ja võrdsed võimalused ebasoodsas olukorras olevatest peredest pärit lastele, et kaitsta neid sotsiaalse tõrjutuse eest täiskasvanuna.
It is particularly important to ensure equal access to education and equal opportunities for children from disadvantaged families, so as to guard against their social exclusion as adults.
Selleks et tagada sissetulekuga kindlustatus erinevatel eluetappidel, peaksid liikmesriigid tagama piisava minimaalse sissetuleku, mis peaks olema igal juhul suurem kui vaesuspiir, arvestades seejuures erinevaid tavasid, kollektiivlepinguid ja siseriiklikke õigusakte.
In order to strengthen income security at various stages of life, the Member States should ensure adequate minimum incomes that should at least be above the poverty line, in accordance with the various practices, collective agreements and legislation in the Member States.
Samuti peaksid liikmesriigid eelkõige kõige haavatavamate rühmade toetuseks aktiivselt edendama sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni , mis on suunatud elu eri etappidel erinevatele sotsiaalsetele riskidele, ning rakendama tõhusalt vastuvõetud diskrimineerimisvastaseid meetmeid .
Member States should also actively promote the social economy and social innovations designed to address the different social risks which arise during people’s lifetime s , especially where the most vulnerable are concerned, and effectively implement the adopted anti-discrimination measures .
Liikmesriigid peaksid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse edendamisel pöörama erilist tähelepanu positiivsele mõjule, mida sotsiaalse ühtekuuluvuse parandamine avaldab riigieelarvetele.
In enhancing the sustainability of public finances, Member States should pay particular attention to the positive effects that improvements in social cohesion have on national budgets.
Vaesuse vähendamine ja suurenenud osalemine toob kaasa väiksemad sotsiaalsed kulud ning suurema maksutulu.
Reduced poverty and enhanced participation lead to decreases in social expenditures and increased tax revenues.
Liikmesriigid peaksid tagama töökvaliteedi kõrged miinimumstandardid, et kaotada töötajate vaesus.
Member States should guarantee high minimum standards for job quality so as to eradicate poverty among employed people.
Lisa – 10. suunis – lõik 1 a (uus)
Annex – Guideline 10 – paragraph 1 a (new)
Sotsiaalkaitsesüsteemid, sealhulgas pensionid ja tervishoiuteenused, peaksid olema tugevdatud ja ajakohastatud, tagades nende sotsiaalse piisavuse, rahalise jätkusuutlikkuse ja muutuvatele vajadustele vastavuse, tagades samas kõigile Euroopa Liidus piisava kaitse sotsiaalse ebakindluse eest, näiteks tervisega seotud probleemid, tööpuudus ja vaesus.
Social protection systems, including pensions and healthcare, should be strengthened and modernised, ensuring their social adequacy, financial sustainability and responsiveness to changing needs, while providing everyone in the European Union with adequate protection from social insecurities, such as health problems, unemployment and poverty.
Liikmesriigid peaksid parandama lühiajaliste töölepingute sotsiaalset kaitset, mis mõjutab eelkõige naisi, eriti aga rasedaid naisi.
Social protection of short-term contracts, which affect women in particular , and pregnant women more particular ly again , should be improved by Member States.
Lisa – 10. suunis – lõik 2
Annex – Guideline 10 – paragraph 2
ELi peamine eesmärk, mille alusel liikmesriigid kehtestavad oma riiklikud eesmärgid, on vähendada allpool riiklikku vaesuspiiri elavate eurooplaste arvu 25 % võrra, päästes vaesusest rohkem kui 20 miljonit inimest.
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, is to reduce by 25% the number of Europeans living below the national poverty lines, lifting over 20 million people out of poverty.
(Komisjoni teksti viimane lõik tõstetakse parlamendi muudatusettepanekus esimese lõigu ette.)
(Last paragraph in the Commission text is moved before the first paragraph in Parliament's amendment.)
27. aprillil 2010. aastal esitas komisjon ettepaneku Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste kohta, millega kehtestatakse raamistik, et ellu viia uut strateegiat ja reforme liikmesriikides.
On 27 April 2010, the Commission presented a proposal for the “Europe 2020 Integrated Guidelines” setting out the framework for the new strategy and reforms to be undertaken by the Member States.
Ettepanek sisaldab majanduspoliitika üldsuuniseid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 alusel ja tööhõivesuunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 alusel.
The proposal consists of Broad Economic Policy Guidelines, on the basis of Article 121 TFEU, and Employment Guidelines based on Article 148 TFEU.
Komisjoni ettepanekuna on need kaks õigusakti eraldiseisvad, kuid omavahel tihedalt seotud, moodustades ühiselt koondsuunised, mis parema ühtsuse ja selguse tagamiseks on oma arvult piiratud.
As proposed by the Commission, these two legal acts are distinct yet interlinked instruments, forming together a package of integrated guidelines which is limited in number so as to ensure better coherence and more clarity.
Koondsuunised on alus, millele tugineb Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamine ja mis sisaldab komisjoni 3. märtsi teatise ,,Euroopa 2020. aastal” peamisi prioriteete.
They are the pillars on which will rest the implementation of the Europe 2020 strategy and contain the main priorities of the Commission communication on Europe 2020 of 3 March.
10 koondsuunist – oluliselt väiksem kogus, mis asendab varasemat 24 suunist – hõlmavad 6 majandusvaldkonna suunist ja 4 tööhõivevaldkonna suunist.
The 10 integrated guidelines - a substantially smaller set replacing the previous 24 guidelines - include 6 guidelines in the economic and 4 in the employment area.
Komisjoni ettepaneku järgi kuuluvad tööhõivevaldkonna koondsuuniste hulka 7. suunis: tööturul osalemise suurendamine ja struktuurse tööpuuduse vähendamine , 8. suunis: tööturu vajadustele vastava kvalifitseeritud tööjõu arendamine ning töökohtade kvaliteedi ja elukestva õppe edendamine , 9. suunis: tulemuste parandamine haridus- ja koolitussüsteemide kõikidel tasemetel ja kolmanda taseme hariduse omandajate arvu suurendamine ja 10. suunis: sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse vastu võitlemine .
According to the Commission’s proposal, the employment strand of the integrated guidelines consists of Guideline 7 – Increasing labour market participation and reducing structural unemployment , Guideline 8 - Developing a skilled workforce, promoting job quality and lifelong learning , Guideline 9 - Improving the performance of education systems at all levels and increasing participation in tertiary education , and Guideline 10 - Combating poverty and social exclusion .
Käesolevas raportis käsitatakse tööhõivealaseid koondsuuniseid, võttes arvesse komisjoni ettepanekuid majanduspoliitika kohta.
This report addresses the employment strand of the integrated guidelines whilst taking account of the Commission’s proposals for the economic policy strand.
Uusi 2020. aasta tööhõivesuuniseid arutatakse keset majanduskriisi, mis kahtlemata tugevalt mõjutab tööturgu veel mitmeid aastaid.
The new 2020 Employment Guidelines are discussed in the midst of the economic crisis which will undoubtedly have a profound impact on the labour market for several years to come.
Vaatamata mõnedele julgustavatele märkidele, et majanduskasv on taastumas, on majandus enamikus liikmesriikides ebakindlas seisus.
Despite of some encouraging signs that growth is returning, the economy remains fragile in most Member States.
Seetõttu ei ole kriisi vahetu mõju tööpuudusele veel täiel määral avaldunud.
Therefore, direct effects of the crisis on unemployment have still not been fully felt.
Järelikult on vaja pingutada, et tagada jätkusuutlik majanduse elavnemine ja tugevdada töökohtade loomise potentsiaali Euroopa äriühingutes ning aidata inimestel tööd leida.
Consequently, all efforts have to be made to secure a sustainable recovery and to strengthen job creation potential of the European economies, as well as to help people into employment.
Lisaks sellele peab enamik liikmesriike nii majanduse elavnemise ajal kui ka järgnevalt tegelema selliste pikaajaliste probleemidega nagu demograafilised muutused, globaliseerumine, uute tehnoloogiate, sealhulgas vähem CO 2 -heidet tekitavate tehnoloogiate kasutuselevõtt.
Moreover, longer-term challenges of most Member States, such as demographic change, globalisation and adoption of new technologies, including low-carbon technologies, remain present and have to be confronted both during the recovery and aftermath.
Seepärast peab järgmiseks kümneks aastaks kavandatud Euroopa tööhõivestrateegia leidma tasakaalu kriisist tingitud kohest lahendamist vajavate ülesannete ning pikemaajaliste probleemide vahel ning neid mõlemaid käsitama.
It is therefore very important that a European employment strategy for the next decade tackles, and strikes a balance between the pressing immediate challenges resulting from the crisis and those of medium to longer term nature.
Eelnevat silmas pidades toetab raportöör põhimõtteliselt komisjoni lähenemisviisi suuniste arvu vähendada.
Within this framework, your Rapporteur generally supports the Commission’s approach in limiting the number of guidelines.
Ent on ühtlasi veendunud, et suuniste ja ELi ühiste eesmärkide arvu vähendamine ei tohi toimuda selle arvelt, et kannatab nende selgus ja kasulikkus liikmesriikide poliitika suunamisel.
However, your Rapporteur also believes that smaller number of both guidelines and common EU-level targets can not come on the account of their clarity and of their operational usefulness in guiding Member States' policies.
Raportööri arvates vajavad komisjoni ettepaneku mõned aspektid põhjalikumat käsitlust ja paremat selgitust.
Your Rapporteur therefore considers that some aspects of the Commission proposal require further reflection and clarification.
Need aspektid on eelkõige järgmised:
These aspects include, in particular the following:
- Pidades silmas praegust majandus- ja finantskriisi ning Euroopa riikide ees seisvaid pikaajalisi probleeme, on tööhõivepoliitikal täita väga tähtis roll majandus-, sotsiaal-, hariduspoliitika ja muude poliitikavaldkondade kõrval.
- In view of the current economic and financial crisis and of the long-term challenges faced by the European societies, employment policy has a very important role to play, in addition to economic, social, educational and other policies.
Lisaks tuleb tagada ühtsus nende meetmete vahel, mida liikmesriigid võtavad eri valdkondades, olgu siis majandus-, tööhõive- või sotsiaalvaldkonnas.
Moreover, coherence between action taken by Member States in different areas, such as economics, employment and social affairs, has to be ensured.