natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S. arvestades, et mõningast muret on väljendatud asjaolu pärast, et teatavad ideed kohtuotsuste tõhusa täitmise kohta Euroopa Liidus võlgniku vara läbipaistvuse abil võivad rikkuda põhiõigusi, sealhulgas eraelu puutumatuse õigust (andmekaitse), kahjustada menetlusega seotud tagatisi ning olla vastuolus paljude liikmesriikide põhiseaduslike tavadega;
S. whereas some concern has been expressed that certain of the ideas on the effective enforcement of judgments in the European Union through the transparency of debtors' assets could violate fundamental rights, including the right to privacy (data protection), undermine procedural safeguards and run counter to the constitutional traditions of many Member States,
T. arvestades, et igasugused ettepanekud peavad olema kulusäästlikud ja kaasatud ühenduse poliitika muudesse valdkondadesse, et vältida meetmete mittevajalikku kattuvust,
T. whereas any proposals made must be cost-effective and integrated into other areas of Community policy in order to avoid unnecessary duplication of effort,
2. nendib, et võlgniku kohustuste täitmise saavutamiseks vajaliku info läbipaistmatus on vastuolus hea usu ja varalise vastutuse ühiste põhimõtetega; rõhutab, et teabe puudumine täitesüsteeme käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohta ja nende ebatõhusus võivad aeglustada ühise siseturu elluviimist ja toovad kaasa tarbetuid kulusid;
States that the lack of transparency in the information required to oblige debtors to fulfil their obligations is contrary to common principles of good faith and pecuniary liability; insists that inadequate knowledge of the national laws on enforcement procedures or their ineffectiveness is likely to slow down completion of a unified internal market and leads to unnecessary costs;
6. nõustub komisjoniga, et võla teisest riigist kättesaamine kohtuotsuste täitmise kaudu on siseturul suur probleem, kuid on arvamusel, et komisjoni väljapakutud lahendused vajavad täiendamist, et tegeleda piisaval määral kõige keerukama probleemiga, milleks on tõrksad võlgnikud;
Agrees with the Commission that cross-border debt recovery through enforcement of judicial decisions is a major internal market problem, but considers that the solutions mooted by the Commission need further work in order adequately to address the most difficult problem, that of recalcitrant debtors;
Ettepanek koostada käsiraamat riikide täiteseaduste ja -tava kohta
The proposal to draw up a m anual of n ational e nforcement l aws and p ractices
Nõukogu 22. märtsi 1977. aasta direktiiv 77/249/EMÜ õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta (EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17). ja 98/5/EÜ
Council Directive 77/249/EEC of 22 March 1977 to facilitate the effective exercise by lawyers of freedom to provide services (OJ L 78, 26.3.1977, p.
9. ei poolda põhjendamatu, vahettegematu ja suvalise juurdepääsu andmist rahvastiku-, sotsiaalkindlustus- ja maksuregistri igat liiki andmetele ning toetab asjakohast ja proportsionaalset raamistikku kohtuotsuste tõhusa täitmise tagamiseks Euroopa Liidus;
Is opposed to providing unjustified, indiscriminate and arbitrary access to all kinds of data held on population, social security and tax registers, and in favour of an adequate and proportionate framework designed to ensure the effective enforcement of judgments in the European Union;
12. märgib lisaks, et maksudeklaratsioonid ja sotsiaalkindlustusregistrid on paljudes liikmesriikides konfidentsiaalsed ning seal ei kiidetaks heaks mõtet luua register, mis toob kaasa ka andmete kadumise ohu, ja seda võidakse näha täitevvõimu kuritarvitamisena;
Observes, in addition, that tax returns and social security records are confidential in many Member States and that the idea of a register, with all the risks which it entails of records going astray, would not be welcomed there and would be regarded as an abuse of executive power;
Teabe vahetamine täitevasutuste vahel
Exchange of information between enforcement authorities
15. on seisukohal, et võlgniku vara deklaratsioon võib osutuda kasulikuks kohtuotsuse täitmisega seotud menetluses, mille puhul saab seda toetada siseriikliku õiguse raames kehtestatud sanktsioonidega;
Takes the view that a debtor’s declaration can usefully form part of the procedure for enforcing a judgment, where it can be backed by sanctions under national law;
18. teeb ettepaneku, et sellist meedet võiks kohaldada ka vahekohtu esitatud nõuete suhtes ning seda võiks samuti arvesse võtta Brüsseli I määruse järgmisel läbivaatamisel;
Proposes that such a measure could apply to arbitration claims as well and could also be taken into account in the context of the forthcoming review of the Brussels I Regulation;
Komisjoni konsultatsioonidokument tugineb murele, et teisest riigist võla kättesaamisega seotud probleemid võivad Euroopa Liidus takistada maksekäskude vaba ringlust ja siseturu nõuetekohast toimimist.
What is behind the Commission's consultative document is the concern that problems of cross-border debt recovery may be an obstacle to the free circulation of payment orders within the European Union and impede the proper functioning of the Internal Market.
Hilinenud maksmine ja maksmata jätmine kahjustab ettevõtete ja tarbijate huve.
"Late payment and non-payment jeopardise the interests of businesses and consumers alike.
Eriti on see nii olukorras, kus nii võlausaldajal kui ka täitevasutustel puudub teave võlgniku asukoha ja tema vara kohta.
This is particularly the case when the creditor and the enforcement authorities have no information about the debtor’s whereabouts or his assets."
Tõrksad võlgnikud võivad olla suureks probleemiks igal pool Euroopa Liidus, eriti väikeettevõtete jaoks, kellel ei ole suuri ressursse (lepingud spetsialiseerunud juristidega, võlgade sissenõudmisega tegelevad osakonnad).
Recalcitrant debtors can be a major problem everywhere in the European Union, particularly for small businesses, which do not possess large resources (contracts with specialist lawyers, debt collection departments).
Probleemi saab lahendada juhul, kui võlgnikul on Euroopa Liidus vara ning seda on võimalik kindlaks teha, et algatada võlgniku suhtes kohtumenetlus.
Where the problem can be resolved is where the debtor has assets in the Union and it is possible to trace them and bring legal proceedings.
Siiski on kahtlane, kas komisjoni ettepanekute abil õnnestub olukorda oluliselt parandada, kuna need on piiratud.
Whether the Commission's proposals, which are limited, would succeed in improving the situation to any great extent is doubtful.
Mis aga puutub rohelise raamatu sisusse, siis komisjon teeb ettepaneku koostada käsiraamatu riikide täiteseaduste ja -tava kohta, mis oleks kättesaadaval Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kaudu.
In so far as the content of the Green Paper is concerned, the Commission suggests drawing up a Manual of National Enforcement Laws and Practices, which would be available on the European Judicial Network.
Teiseks uurib komisjon võimalust suurendada teabe hulka ja parandada teabe kättesaadavust äriregistrites.
Secondly, the Commission asks about the possibility of increasing the information available in and improving access to commercial registers.
Sellega saaks tegeleda Euroopa e-õiguskeskkonda käsitlevate ettepanekute raames, mille kohta Euroopa Parlament on juba oma arvamust avaldanud.
This could be dealt with under the proposals for European e-justice, on which Parliament has already given its views.
Kolmandaks arutatakse ideed suurendada juurdepääsu rahvastikuregistritele.
In the third place, the idea is mooted of increasing access to population registers.
Neljandaks küsitakse rohelises raamatus, kas täitevasutustele peaks võimaldama paremat juurdepääsu sotsiaalkindlustus- ja maksuregistritele.
Fourthly, the Green Paper asks whether enforcement authorities should be given better access to social security and tax registers.
Mõnedes jurisdiktsioonides on seda mõningase eduga tehtud, kuid sellega võivad kaasneda vastuolud andmekaitse ja konfidentsiaalsusega.
This has been used in certain jurisdictions with some success, but there are possible conflicts with data protection and confidentiality.
Viiendaks soovitab komisjon parandada koostööd riiklike täitevasutuste vahel.
Fifthly, the Commission suggests that cooperation between public enforcement bodies might be improved.
Kuuendaks esitatakse idee kehtestada Euroopa varadeklaratsioon, mis kohustaks võlgnikke avaldama kogu oma vara Euroopa õigusruumis ning mida tõenäoliselt toetataks sanktsioonidega.
Sixthly, the idea is put forward of a "European Assets Declaration", which would oblige debtors to disclose all their assets in the European judicial area, backed possibly by sanctions.
Raportöör vastas komisjoni ettepanekule muude võimalike meetmete kohta järgmiselt.
Lastly, your rapporteur has responded as follows to the Commission's request for other measures which might be considered.
Raportöör on arvamusel, et võlausaldajatele tuleks kasuks lihtsa, paindliku menetluse kehtestamine, mida võiks jõustada kogu ELis ajutiste meetmete kehtestamiseks järgmises vormis: 1) korraldus avalikustada teave vara kohta, mille suhtes võib kohaldada kohtuotsuse täitmise meetmeid; 2) korraldus kaitsta vara kuni kohtuotsuse täitmiseni.
She considers that creditors could benefit by the introduction of a simple, flexible procedure which could be effective throughout the EU for obtaining provisional measures in the shape of (1) an order to disclosure of information about assets which may be made the subject of measures of execution of a judgment; (2) an order preserving assets pending enforcement.
Sellised korraldused võivad samuti esineda ajutise maksekäsuna, mille alusel tasutakse võlg võlausaldajale viivitamatult, enne vaidlusele lahenduse leidmist.
Such measures could take the form of an interim payment order which gives the creditor immediate payment pending resolution of the underlying dispute.
Kui õiguskomisjoni arvates tasub seda mõtet edasi arendada, teeb raportöör ettepaneku tellida uurimuse ajutiste meetmete kohta ELis, et käsitleda järgmisi teemasid:
If the Committee considers that this would be an avenue worth exploring, your rapporteur would suggest that a study be commissioned of provisional measures in the EU which would consider:
2) Kuidas saaks parandada praegu toimivaid süsteeme?
(2) Improvements to the existing systems which might usefully be considered.
Selleks võiks uurimus käsitleda süsteeme nii ELis kui ka sellest väljaspool.
To this end, the study should be prepared to look at systems inside and outside the EU.
3)Millistes valdkondades oleks liikmesriikidel kasulik rohkem koostööd teha?
(3) Areas where further cooperation between Member States could be beneficial.
Näiteks võiks uurimuses nimetada lünki ajutiste meetmete kasutusvõimalustest süsteemides, esitada võrdleva analüüsi kulude ja tulemuslikkuse kohta ning uurida, kas olukorda oleks võimalik parandada.
For example the study should identify gaps in the availability of provisional measures in the systems, comparative expense and effectiveness, and whether the position might usefully be improved.
4) Kuidas saaks integreerida ajutised korraldused pangandussüsteemi töösse?
(4) How provisional orders could be integrated into the workings of the banking system.
Sageli on pangad vaidlusesse kaasatud kolmandate isikutena ning ajutiste korralduste süsteem tuleks töötada välja sellisena, et see sobiks pankade toimimisega.
Often banks are involved as non parties to the underlying dispute and a provisional orders system should be designed so as to fit in with how banks operate.
5) Millist mõju võivad avaldada andmekaitse eeskirjad, regulatiivsed nõuded ja konfidentsiaalsus?
(5) Possible effects of data protection rules, regulatory requirements, and confidentiality.
Näiteks kas teabe avaldamine võiks tekitada õigusalaseid probleeme teises riigis asuvale kokkuleppevälisele isikule?
For example could release of information cause regulatory problems for a non party in another State?
6) Õiglus kokkuleppeväliste isikute (nagu varahaldajad või teabevaldajad) suhtes, kes ei ole juhtumi osapooled, kuid keda ajutine korraldus võib mõjutada.
(6) Fairness to non parties (such as asset holders or holders of information) who are not parties to the underlying case but who may be affected by a provisional order.
(Näiteks kas korralduse täitmine võiks tuua kaasa õigusmenetluse?)
(For example could there be exposure to claims arising from compliance with the order?)
7) Milline Euroopa Ühenduse süsteem oleks liikmesriikidele vastuvõetav?
(7) What EC system is likely to be acceptable to Member States?
kohtuotsuste tõhusa täitmise kohta Euroopa Liidus ja võlgniku vara läbipaistvuse kohta
on the effective enforcement of judgements in the European Union: the transparency of debtors' assets
5. väidab, et lisaks avalikule infole peavad võlausaldajale olema pädeva asutuse kontrolli all või vahendusel kättesaadavad vajalikud andmed täitemenetluse algatamiseks ja võla sissenõudmiseks kogu siseturul hõlpsasti kohaldatavate menetluste abil;
Insists that, besides the public information, the creditor should have access to the data required – subject to supervision by, or with the assistance of, a competent authority – in order to initiate the enforcement procedure and recover the debt by procedures readily applicable throughout the internal market;
7. teeb ettepaneku, et kohtuotsuses tunnustatud varaliste õiguste omandaja saaks oma õigusi teostada õiguste üleandjaga samadel tingimustel.
Suggests that the party who has acquired proprietary rights recognised in a court judgment be able to enforce these rights under the same conditions as the information provider.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks
on the proposal for a Council regulation establishing a Community control system for ensuring compliance with the rules of the Common Fisheries Policy
VÄHEMUSE ARVAMUS.........................................................................................................54
MINORITY OPINION.............................................................................................................54
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS........55
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 55
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2008)0721 );
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2008)0721 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0510/2008 );
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0510/2008 ),
– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust ( A6‑0253/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0253/2009 ),
(4) Praegu on kontrollisätted jaotatud laiali suure hulga kattuvate ja keerukate õigustekstide vahel.
(4) Currently control provisions are spread in a wide number of overlapping and complex legal texts.
Mõnda kontrollisüsteemi osa on liikmesriigid rakendanud puudulikult , mille tulemuseks on ebapiisavad ja lahknevad meetmed ühise kalanduspoliitika eeskirjade eiramise puhul, õõnestades seeläbi võrdsete võimaluste loomist kaluritele kogu ühenduses.
Some parts of the control system are poorly implemented by Member States which results in insufficient and divergent measures in response to infringements of the rules of the Common Fisheries Policy thereby undermining the creation of a level playing field for fishermen across the Community.
Seetõttu tuleks kehtivat korda ja kõiki kohustusi selles konsolideerida, ratsionaliseerida ja lihtsustada, eriti topeltreguleerimiste ja halduskoormuse vähendamiste kaudu.
Accordingly the existing regime and all the obligations therein should be consolidated, rationalised and simplified, in particular through reduction of double regulation and administrative burdens.
Mõnda kontrollisüsteemi osa on liikmesriigid rakendanud puudulikult ja komisjon ei ole esitanud ettepanekuid kõigi määruse (EMÜ) nr 2847/1993 jaoks vajalike rakendusmääruste kohta.
Some parts of the control system are poorly implemented by Member States , and the Commission has not proposed all of the necessary implementing regulations needed for R egulation (EEC) No 2847/1993 .
Tulemuseks on ebapiisavad ja lahknevad meetmed ühise kalanduspoliitika eeskirjade eiramise puhul, õõnestades seeläbi võrdsete võimaluste loomist kaluritele kogu ühenduses.
The result is insufficient and divergent measures in response to infringements of the rules of the Common Fisheries Policy thereby undermining the creation of a level playing field for fishermen across the Community.
(14 a) Ühine kalanduspoliitika hõlmab vee-elusressursside kaitset, majandamist ja kasutamist, nii et kõiki neid ressursse kasutavaid tegevusalasid koheldakse võrdselt, vaatamata sellele, kas antud tegevused on kaubanduslikud või mittekaubanduslikud.
(14a) The Common Fisheries Policy covers the conservation, management and exploitation of living aquatic resources, so that all types of activities that exploit such resources are treated on an equal basis, whether they be commercial or non-commercial.
Oleks diskrimineeriv allutada kaubanduslik kalapüük rangele kontrollile ja piirangutele, jättes mittekaubandusliku kalapüügi enamjaolt vabaks.
It would be discriminatory to subject commercial fisheries to strict controls and limits while largely exempting non-commercial fisheries.
(19) Kontrollitegevus ja -meetodid peaksid põhinema riskijuhtimisel , kasutades süstemaatiliselt ja terviklikult ristkontrolli menetlusi.
(19) Control activities and methods should be based on risk management using cross-checking procedures in a systematic and comprehensive way.
(19) Kontrollitegevus ja -meetodid peaksid põhinema riskijuhtimisel ja liikmesriigid peaksid kasutama süstemaatiliselt ja terviklikult ristkontrolli menetlusi.
(19) Control activities and methods should be based on risk management using cross-checking procedures in a systematic and comprehensive way by Member States.
Samuti on vajalik, et liikmesriigid vahetaksid asjakohast teavet.
It is also necessary for Member States to exchange relevant information .
(24) Tuleks luua integreeritud merejärelevalve võrgustik järelevalve-, seire-, identifitseerimis- ja jälgimissüsteemide vahel, mis toimib mereturvalisuse ja meresõiduohutuse, merekeskkonna kaitse, kalanduskontrolli, piirikontrolli, õiguskorra tagamise ning kaubanduse hõlbustamise eesmärgil.
(24) An integrated maritime surveillance network should be established between surveillance, monitoring, identification and tracking systems operated for the purposes of maritime security and safety, protection of the marine environment, fisheries control, border control, general law enforcement, and trade facilitation.
Kõnealuse võrgustiku abil peaks olema pidevalt kättesaadav teave tegevuse kohta merenduse valdkonnas, et toetada varajast otsustusprotsessi.
The network shall have the ability to continuously make available information on activities in the maritime domain in order to support a timely decision process.
See võimaldaks omakorda järelevalvetegevusega seotud ametiasutustel pakkuda tõhusamat ja vähemkulukamat teenust.
In turn this would allow, the public authorities engaged in surveillance activities to provide a more effective and cost efficient service.
Sel eesmärgil tuleks edastada käesoleva määruse raames kogutud automaatsete identifitseerimissüsteemide, laevaseiresüsteemide, nagu on osutatud komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, ja laevade tuvastamise süsteemide andmeid ning eespool nimetatud järelevalvetegevusega tegelevad muud ametiasutused peaksid neid kasutama.
To this end Automatic Identification Systems, Vessel Monitoring Systems as referred to in Commission Regulation (EC) No 2244/2003 of 18 December 2003, laying down detailed provisions regarding satellite-based vessel monitoring systems and Vessel Detection Systems data collected in the framework of this Regulation should be transmitted and used by other public authorities engaged in the surveillance activities above mentioned.
(24) Tuleks luua integreeritud ja liikmesriikide erinevatele oludele kohandatud merejärelevalve võrgustik järelevalve-, seire-, identifitseerimis- ja jälgimissüsteemide vahel, mis toimib mereturvalisuse ja meresõiduohutuse, merekeskkonna kaitse, kalanduskontrolli, piirikontrolli, õiguskorra tagamise ning kaubanduse hõlbustamise eesmärgil.
(24) An integrated maritime surveillance network should be established between surveillance, monitoring, identification and tracking systems operated for the purposes of maritime security and safety, protection of the marine environment, fisheries control, border control, general law enforcement, and trade facilitation , geared to the different situations in the Member States .
Sellega tagatakse järelevalvemeetmete asjakohasus.
This is to ensure that surveillance measures are appropriate.
(29) Komisjonile tuleks anda volitused sulgeda püügipiirkond, kui liikmesriigi kvoot või liikmesriigi lubatud kogupüük on ammendatud.
(29) Powers should be conferred to the Commission to close a fishery when the quota of a Member State or a TAC itself is exhausted.
Samuti peaks komisjon olema volitatud kvootidest maha arvama ja keelduma kvoodi ülekandmisest või kvoodi vahetamistest, et tagada ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamine liikmesriikide poolt.
The Commission should also be empowered to deduct quotas and refuse quota transfers or quota exchanges to ensure the achievement of the objectives of the Common Fisheries Policy by the Member States.
Kõiki liikmesriike, kes lubavad laevastikul korduvalt oma kvooti ületada, või kes ei võta vajalikke meetmeid ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, tuleb karistada.
Any Member State that allows a fleet repeatedly to exceed its quota or that fails to take the measures necessary to ensure compliance with the rules of the common fisheries policy should be penalised.
Mehhanismid selleks ei peaks siiski hõlmama kvootidest mahaarvamist või keeldumist kvoodi ülekandmisest või kvoodi vahetamistest, kuna see ei kahjusta eeskirju rikkunud liikmesriiki, vaid laevastikke, kes ei ole mingil moel eeskirju rikkunud, ja isegi – nagu kvootide vahetamise puhul – teisi liikmesriike, kes ei ole asjaomase rikkumisega kuidagi seotud.
Nevertheless, the mechanisms for doing so should not involve the deduction of quotas and refusal of quota transfers or quota exchanges, since this would not affect the Member State that is failing to comply but would affect fleets which may be totally uninvolved in the infringements, and even - in the case of quota exchanges - other Member States that have nothing to do with the violation in question.
Teisalt võib komisjon nende meetmetega muuta ühepoolselt liikmesriikide suhtelist stabiilsust.
Furthermore, these measures would mean that the Commission could unilaterally alter the relative stability among the Member States.
(34) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
(34) The measures necessary for the implementation of this Regulation should be adopted in accordance with Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission.
Kõik käesoleva määruse rakendamiseks komisjoni poolt võetud meetmed on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.
All measures adopted by the Commission to implement this Regulation will comply with the proportionality principle.