natgillin/translations-raw huggingface dataset:
T. arvestades, et kroonilisi haigusi põdevad patsiendid moodustavad eraldi rühma, kes on ebavõrdses olukorras seoses diagnoosimise ja ravi, sotsiaalsete ja muude tugiteenustega ning keda teistest rohkem mõjutavad pingeline finantsolukord, raskused töö leidmisel, sotsiaalne diskrimineerimine ja häbimärgistatus;
T. whereas patients living with chronic diseases or conditions form a specific group which suffers inequalities in access to diagnosis and care, social and other support services, and disadvantages including financial strain, poor access to employment, social discrimination and stigma,
U. arvestades, et naistevastane vägivald on kõigis riikides ja ühiskonnakihtides laialt levinud ning avaldab naiste ja laste füüsilisele ja emotsionaalsele tervisele ränka mõju;
U. whereas violence against women is a widespread phenomenon in all countries and among all social classes and has a dramatic effect on the physical and emotional health of women and children,
V. arvestades, et viljatus on Maailma Terviseorganisatsiooni poolt tunnustatud terviseprobleem, millel on naiste tervisele erilised tagajärjed, ning arvestades, et Ühendkuningriigi ülemaalised teadlikkusuuringud on näidanud, et üle 94% viljatutest naistest kannatab ka eri depressioonivormide all;
V. whereas infertility is a medical condition recognised by the World Health Organisation which has a particular impact on women’s health, and whereas the UK National Awareness Survey has shown that over 94% of women suffering from infertility also suffer from forms of depression,
W. arvestades, et viljatusravi kättesaadavus on liikmesriigiti väga erinev;
W. whereas there are wide disparities between Member States in terms of access to fertility treatment,
X. arvestades, et Euroopa Liidu statistikaameti Eurostati andmetel tõusis tööpuuduse määr ELi 27 liikmesriigis 2010. aasta septembris 9,6 protsendini ja Euroopa Liidu Nõukogu sotsiaalkaitsekomitee väljendas 20. mai 2010. aasta arvamuses muret, et majandus- ja finantskriis võib kahjustada kodanike juurdepääsu tervishoiuteenustele ja liikmesriikide tervishoiueelarveid;
X. whereas, according to Eurostat, the EU’s statistical office, unemployment across the 27 EU Member States reached 9.6% in September 2010, and whereas the Council of the European Union’s Social Protection Committee, in its opinion of 20 May 2010, expressed concern that the present economic and financial crisis will adversely affect people’s access to healthcare and Member States’ health budgets,
Y. arvestades, et praegune majandus- ja finantskriis võib ELi mitme liikmesriigi tervishoiusektorile nii pakkumise kui nõudluse poolest tõsist mõju avaldada;
Y. whereas the current economic and financial crisis may have a severe impact on the healthcare sector in several EU Member States, on both the supply and the demand sides,
Z. arvestades, et praegusest majandus- ja finantskriisist põhjustatud piirangud, millele lisanduvad eesseisvate demograafiliste probleemide tagajärjed, millega ELil tuleb silmitsi seista, võivad tõsiselt kõigutada liikmesriikide tervishoiusüsteemide rahanduslikku ja korralduslikku jätkusuutlikkust, seega takistades nende territooriumil võrdset juurdepääsu raviteenustele;
Z. whereas the restrictions due to the current economic and financial crisis, combined with the consequences of the forthcoming demographic challenge that the Union will have to face, could seriously undermine the financial and organisational sustainability of Member States' healthcare systems, thus hindering equal access to care on their territories,
AA. arvestades, et kui vaesusele lisanduvad muud tundlikkust suurendavad tegurid, nagu lapseealisus või vanadus, puue või pärinemine rahvusvähemuste hulgast, suurendab see tervisealase ebavõrdsuse ohtu veelgi, ning teisest küljest võib halb tervis kaasa tuua vaesuse ja/või sotsiaalse tõrjutuse;
AA. whereas the combination of poverty and other forms of vulnerability, such as childhood or old age, disability or minority background, further increases the risks of health inequalities, and whereas, vice versa, ill health can lead to poverty and/or social exclusion,
AB. arvestades, et varane lapsepõlv avaldab kogu elu jooksul mõju mitmetele tervise ja heaoluga seotud aspektidele – alates rasvumisest, südamehaigustest ja vaimsest tervisest kuni hariduse, kutsealaste saavutuste, majandusliku staatuse ja elukvaliteedini;
AB. whereas early years have lifelong effects on many aspects of health and well-being – from obesity, heart disease and mental health, to education, professional achievement, economic status and quality of life,
AC. arvestades, et tervisealane ebavõrdsus avaldab ELile ja liikmesriikidele märkimisväärset majanduslikku mõju; arvestades, et tervisealase ebavõrdsusega seotud kahju moodustab hinnanguliselt 1,4% SKPst;
AC. whereas health inequalities have significant economic implications for the EU and for Member States; whereas losses linked to health inequalities have been estimated to cost around 1.4% of GDP,
AD. arvestades, et mitmetes ELi liikmesriikides ei ole dokumentideta sisserändajatele ei tegelikkuses ega seadustega tagatud võrdväärset juurdepääsu tervishoiule;
AD. whereas in many EU countries equitable access to healthcare is not guaranteed, either in practice or in law, for undocumented migrants,
AE. arvestades, et liikmesriikides esineb endiselt juhtumeid, kus erinevatesse sotsiaalsetesse rühmadesse kuulujate (näiteks puuetega inimeste) võrdne juurdepääs tervishoiuasutustele on takistatud, mis piirab nende juurdepääsu tervishoiuteenustele;
AE. whereas cases still arise in the Member States of members of various social groups (for example, people with disabilities) being faced with obstacles to equal admission to healthcare establishments, which limits their access to health services,
AF. arvestades, et seoses rahvastiku vananemisega tuleb liikmesriikidel lahendada eakate sõltuvaks muutumise ning suurenevate hooldus- ja ravivajadustega seotud probleemid; arvestades, et seega on vaja tervishoiuteenuste korraldust muuta ning arvestades suurenevat ebavõrdsust eakate juurdepääsul tervishoiuteenustele,
AF. whereas, with their ageing populations, the Member States are having to deal with problems relating to dependency and an increasing need for geriatric care and treatment; whereas a change in the approach to organising healthcare is therefore needed; and whereas inequalities relating to access to healthcare for elderly people are on the increase,
2. rõhutab, et tähtis on osutada tervishoiuteenuseid kooskõlas põhiõigustega; juhib tähelepanu vajadusele säilitada ja parandada üldist juurdepääsu tervishoiusüsteemidele ja taskukohasele tervishoiule;
Stresses the importance of healthcare services being provided in a manner consistent with fundamental rights; points to the need to maintain and improve universal access to healthcare systems and to affordable healthcare;
4. kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles jätkama tööd sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse vähendamiseks, mis võimaldaks aja jooksul vähendada ka tervishoiualast ebavõrdsust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles inimväärikuse, vabaduse, võrdsuse ja solidaarsuse universaalsetest põhiväärtustest lähtudes keskenduma tundlike rühmade vajadustele, sh ebasoodsas olukorras sisserändajad, rahvusvähemused, lapsed ja noorukid, puuetega inimesed, eriti vaimuhaiguste põdejad, kroonilisi haigusi põdevad inimesed, eakad, vaesuses elavad inimesed ning alkoholi- ja uimastisõltlased;
Calls on the Commission and Member States to press ahead with their efforts to tackle socio-economic inequalities, which would ultimately make it possible to reduce some of the inequalities relating to healthcare; furthermore, on the basis of the universal values of human dignity, freedom, equality and solidarity, calls on the Commission and Member States to focus on the needs of vulnerable groups, including disadvantaged migrant groups and people belonging to ethnic minorities, children and adolescents, people with disabilities, with a special focus on mental illness, patients diagnosed with chronic diseases or conditions, older people, people living in poverty, and people affected by alcoholism and drug addiction;
8. palub liikmesriikidel koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega edendada juurdepääsu kõrgetasemelisele õigusabile ja teabele, et aidata tavainimestel, sealhulgas dokumentideta ümberasujatel oma isiklikke õigusi paremini tundma õppida;
Calls on the Member States to promote access to high-quality legal advice and information in coordination with civil society organisations to help ordinary members of the public, including undocumented migrants, to learn more about their individual rights;
10. rõhutab, et tervisealane ebavõrdsus on ELi liikmesriikidele ja nende tervishoiusüsteemidele märkimisväärne koormus ning et selles valdkonnas võib aidata olukorda parandada tõhusalt toimiv siseturg ning tugev ja võimaluse korral kooskõlastatud riiklik ennetuspoliitika;
Stresses that health inequalities in the EU represent a substantial burden to Member States and their healthcare systems and that the effective functioning of the internal market and strong and, if possible, coordinated public policies on prevention can contribute to improvements in this field;
16. palub komisjonil toetada terviseharidust, tervislike eluviiside propageerimist, ennetamist, varajast diagnoosimist ja sobivat ravi puudutavate kogemuste koondamist, eelkõige seoses alkoholitarbimise, suitsetamise, toiduvaliku ja rasvumise ning uimastitega; kutsub liikmesriike üles edendama kehalist aktiivsust, head toitumist ja lastele suunatud nn tervislike koolide programme, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades, ning parandama isikliku, sotsiaalse ja tervishoiuhariduse taset, et edendada tervislikumat käitumist ning elustiili;
Calls on the Commission to foster the pooling of experience in connection with health education, healthy lifestyle promotion, prevention, early diagnosis and appropriate treatments, in particular in relation to drinking, smoking, diet and obesity and drugs; calls on Member States to promote physical activity, good nutrition and ‘Healthy Schools’ programmes targeted at children, in particular in more disadvantaged areas, and to improve levels of personal, social and health education, with view to promoting healthier behaviour and encouraging positive lifestyle-related behaviour;
18. rõhutab, et tervisealast ebavõrdust liidus ei saa kaotada ilma ühise ja üldise Euroopa tervishoiutöötajate strateegiata, mis hõlmaks ressursside haldamise, hariduse ja koolituse, kvaliteedi ja ohutuse miinimumnormide ning töötajate registreerimise kooskõlastatud poliitikat;
Emphasises that health inequalities in the Union will not be overcome without a common and overall strategy for the European health workforce, including coordinated policies for resource management, education and training, minimum quality and safety standards, and registration of professionals;
20. kutsub liikmesriike üles edendama telemeditsiini tehnoloogia kasutuselevõtmist, mis võib oluliselt vähendada geograafilisi erinevusi juurdepääsus teatavatele tervishoiuliikidele, eriti eriravile ja eelkõige piirialadel;
Calls on the Member States to promote the introduction of telemedicine technologies, which can significantly reduce geographical disparities in access to certain types of healthcare, with particular reference to specialist care, in particular in border regions;
22. palub liikmesriikidel tagada, et olenemata nende olukorrast on kõigil rasedatel naistel ja lastel õigus oma riigi õigusaktides määratletud sotsiaalkaitsele ja et nad seda ka tegelikult saavad;
Calls on the Member States to ensure that all pregnant women and children, irrespective of their status, are entitled to and actually receive social protection as defined in their national legislation;
29. palub ELil ja liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed seoses kunstliku viljastamise tehnoloogiate kättesaadavusega, et lõpetada naiste diskrimineerimine perekonnaseisu, vanuse, seksuaalse sättumuse, etnilise või kultuurilise päritolu alusel;
Calls on the EU and the Member States to take the necessary measures, in relation to access to assisted reproductive technologies (ART), to eliminate discrimination against women on the grounds of marital status, age, sexual orientation or ethnic or cultural origins;
34. soovitab ELil ja liikmesriikidel võtta kasutusele sidus poliitika ja toetusmeetmed naiste jaoks, kes ei tööta või töötavad tervisekindlustust omamata, ning otsida võimalusi nende kindlustamiseks;
Suggests that the EU and the Member States introduce coherent policies and supportive measures aimed at women who do not work or who hold jobs in sectors where they are not covered by personal health insurance and seek ways of providing such women with insurance;
36. tuletab meelde, et Euroopa patendi vastuvõtmine koos sobiva keelekorra ja ühtse vaidluste lahendamise mehhanismiga on Euroopa majanduse taaselustamiseks otsustavalt tähtis;
Recalls that the adoption of a European patent, with appropriate language arrangements and a unified dispute-settlement system, is crucial for the revitalisation of the European economy;
39. nõuab tungivalt, et komisjon annaks endast parima, et ergutada liikmesriike hüvitama patsientide kulusid ja tegema kõik vajaliku, et vähendada ravimite ebavõrdset kättesaadavust selliste haiguste puhul nagu menopausijärgne osteoporoos ja Alzheimeri tõbi, mille ravikulusid mõned liikmesriigis ei hüvitata, ning teeks seda võimalikult kiiresti;
Urges the Commission to do its utmost to encourage Member States to offer reimbursements to patients and to do everything necessary to reduce inequalities in access to medication for the treatment of those conditions or illnesses, such as post-menopausal osteoporosis and Alzheimer's Disease, which are not reimbursable in certain Member States, and to do so as a matter of urgency;
42. julgustab kõiki liikmesriike ümber hindama poliitikat, millel on märgatav mõju tervisealasele ebavõrdsusele, nagu tubaka-, alkoholi-, toidu-, farmaatsiatoodete, rahvatervise ja tervishoiuteenuste poliitika;
Encourage all the Member States to re-evaluate their policies on matters which have a significant impact on health inequalities, such as tobacco, alcohol, food, pharmaceuticals and public health and healthcare delivery;
47. peab kahetsusväärseks, et piiriülese tervishoiu direktiiviga ei kaasnenud õigusloomeettepanekut tervishoiutöötajate liikuvuse kohta, võttes arvesse ELi sisest „ajude väljavoolu” ohtu, mis võib ohtlikult suurendada geograafilist ebavõrdsust mõnes liikmesriigis, ning palub komisjonil see puudujääk korvata, võimaluse korral nt kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi (2005/36/EÜ) tulevase läbivaatamise raames;
Deplores the fact that the directive on cross-border healthcare was not accompanied by a legislative proposal on the mobility of healthcare professionals, taking into account the risk of a ‘brain drain’ within the EU, which would dangerously increase the geographical inequalities in certain Member States, and calls on the Commission to remedy this failure, possibly in the context of the future revision of the directive on professional qualifications (2005/36/EC);
49. nõuab tungivalt, et komisjon võtaks oma peatses kutsekvalifikatsiooni käsitlevas õigusakti ettepanekus eesmärgiks tugevdada liikmesriikides kvalifikatsiooni tunnustamise mehhanismi;
Urges the Commission, in its forthcoming legislative proposal on professional qualifications, to move towards a strengthened mechanism for the recognition of qualifications in the Member States;
52. kutsub nõukogu ja komisjoni ELi 2020. aasta strateegia raames üles selgemini tunnistama asjaolu, et füüsilisel ja vaimsel tervisel ning heaolul on tõrjutuse vastases võitluses keskne tähtsus, lisama ELi 2020. aasta strateegia jälgimise menetlusse sotsiaal-majandusliku staatuse ja rahva tervise seisundi järgi rühmitatud näitajaid ning võtma arvesse ealist diskrimineerimist, eelkõige eakate vajadustega paremini sobiva raviga seotud kliiniliste katsete valdkonnas;
Calls on the Council and the Commission to give greater recognition within the Europe 2020 strategy to the fact that physical and mental health and well-being are key to fighting exclusion, to include comparative indicators stratified by socio-economic status and the state of public health in the procedures for monitoring the Europe 2020 strategy, and to take account of age-based discrimination, in particular in relation to clinical trials for treatments better suited to the needs of elderly people;
57. rõhutab, et tervisealane ebavõrdsus tuleneb sotsiaalsest ebavõrdsusest elutingimustes ja sotsiaalse käitumise mudelites, mis on seotud soo, rassi, haridusstandardite ja tööhõivega ning lisaks ebavõrdsele sissetulekule ka arstiabi, haiguste ennetamise ja tervist edendavate teenuste ebavõrdse jaotamisega;
Stresses that health inequalities are rooted in social inequalities in terms of living conditions and models of social behaviour linked to gender, race, educational standards, employment and the unequal distribution not only of income but also of medical assistance, sickness prevention and health promotion services;
60. nõuab paremat kooskõlastamist ELi agentuuride vahel, millel on tähtis roll võitluses tervishoiualase ebavõrdsuse vastu, eelkõige Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ning Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri vahel;
Calls for better coordination between the EU agencies which have a major role to play in combating health inequalities, in particular between the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, the European Centre for Disease Prevention and Control and the European Agency for Health and Safety at Work;
67. kutsub komisjoni üles peavoolustama kogu ELi sise- ja välispoliitikas lähenemisviisi, mis põhineb majanduslikel ja keskkondlikel tervist mõjutavatel teguritel ning võrdsete võimaluste ja tervise tagamisel kõigis meetmetes, eelkõige sihiga saavutada aastatuhande arengueesmärgid ja eriti emade hea tervis;
Calls on the Commission to mainstream an approach based on the economic and environmental determinants of health and on ‘equity and health in all policies’ when developing all internal and external EU policies, especially with a view to achieving the Millennium Development Goals, and in particular good maternal health;
73. kutsub komisjoni üles hindama oma eduaruannetes tervisealase ebavõrdsuse vähendamise meetmete tõhusust ning tervise paranemist tänu tervist mõjutavate sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnateguritega seotud poliitikale;
Calls on the Commission to assess, in its progress reports, the effectiveness of measures to reduce health inequalities and improvements in health resulting from policies relating to the social, economic and environmental determinants of health;
Üldiselt seostatakse tervist ja eluea eeldatavat pikkust endiselt sotsiaalsete tingimuste ja lapseeas kogetud vaesusega.
Overall, health and life expectancy are still linked to social circumstances and childhood poverty.
Vaatamata edasiminekule jääb lõhe sotsiaalse skaala tipus ja selle põhjas asuvate inimeste tervisenäitajate vahel suureks ning mõnedel aladel kasvab see jätkuvalt.
Despite improvements, the gap in health outcomes between those at the top and bottom ends of the social scale remains large and in some areas continues to widen.
Maade ja piirkondade vahel valitseb ikka veel oluline ebavõrdsus; näiteks 2007. aastal varieerus ELis meeste eeldatav eluiga sünnihetkel liikmesriigiti 14,5 aasta võrra, samas kui naiste puhul oli see näitaja 8,3 aastat (Eurostat, 2010).
Major inequalities still exist between countries and regions; for example, life expectancy at birth for men varied by 14.2 years between EU Member States in 2007, while the corresponding figure among women was 8.3 years (Eurostat, 2010).
Kuuekümne viie aastaste inimeste eluea eeldatav pikkus ELi 27 liikmesriigis näitab, et 2006. aastal võis keskmine mees elada veel 16,8 aastat ning keskmine naine 20,4 aastat üle selle vanuse.
The life expectancy of persons aged 65 in the EU-27 shows that the average man could expect to live an additional 16.8 years in 2006, while the corresponding figure for women was 20.4 years.
Liikmesriigiti varieerus 65-aastaste meeste eluea eeldatav pikkus 2007. aastal 5,6 aasta võrra, kusjuures kõige kõrgem oli see Prantsusmaal (18,4 aastat) ja kõige madalam Lätis (12,8 aastat).
Life expectancy among men aged 65 varied by 5.6 years across Member States in 2007, from a high of 18.4 years in France to a low of 12.8 years in Latvia.
Naiste eeldatav eluiga varieerus pisut rohkem (6,6 aastat) – 23,0 aastast Prantsusmaal kuni 16,4 aastani Bulgaarias (Eurostat, 2010).
The range for women was slightly greater at 6.6 years, from 23.0 years in France to 16.4 years in Bulgaria (Eurostat, 2010).
Tervisealane ebavõrdsus on probleem, millega tuleb tegeleda.
Health inequalities are a problem that needs to be tackled.
Selline ebavõrdsus algab juba nooruses, jätkub kuni kõrge vanaduseni ja kandub üle isegi järgmistele põlvkondadele.
They start early in life and persist not only into old age but subsequent generations.
Nooruses kogetud ebavõrdsus seoses juurdepääsuga haridusele, töökohtadele ja tervishoiule, aga ka sooline ja kultuuritaustast tulenev ebavõrdsus, võib mõjutada inimeste tervist oluliselt kogu nende elu jooksul.
Inequalities experienced in earlier life in access to education, employment and health care as well as those based on gender and cultural background can have a critical bearing on the health status of people throughout their lives.
Terviseriske suurendab veelgi see, kui muudele inimest haavatavaks muutvatele faktoritele nagu vanus (lapsepõlv või vanadus), puue või pärinemine rahvusvähemuste hulgast, lisandub veel vaesus.
The combination of poverty with other vulnerabilities such as childhood or old age, disability or minority background further increases health risks and vice-versa, ill health can lead to poverty and/or social exclusion.
Elanikerühmade tervisealast ebavõrdsust põhjustavad mitmesugused tervist mõjutavad tegurid, näiteks: elutingimused; tervisekäitumine; haridus, töökoht ja sissetulek; tervishoid, haiguste ennetamine ja tervist edendavad teenused, aga ka kõnealuste tegurite hulka, kvaliteeti ja jaotumist mõjutav riiklik poliitika.
Health inequalities are due to differences between population groups in a wide range of factors which affect health, namely: living conditions; health related behaviours; education, occupation and income; health care, disease prevention and health promotion services as well as public policies influencing the quantity, quality and distribution of these factors.
Sotsiaalsete tegurite ja tervisealase ebavõrdsuse seost tunnistatakse üha laialdasemalt.
Increasingly, the link between the social determinants and health inequalities is being recognised.
See tähendab, et sotsiaalseid probleeme hakatakse üha enam vaatlema kui terviseprobleemidega seotud nähtust, mis vajab integreeritud lähenemist.
This means that social problems are becoming widely viewed as linked to health problems requiring an integrated response.
Tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks on vaja uuenduslikku poliitilist suhtumist, seda eriti madalamatesse sotsiaalmajanduslikesse rühmadesse kuuluvate inimeste puhul.
An innovative view of policy is needed to tackle health inequalities, especially for people in lower socio-economic groups.
Nüüdseks on ilmnenud majandus- ja finantskriisi sotsiaalsed tagajärjed.
The social consequences of the current economic and financial crisis have now unfolded.
Praegu on 5 miljonit töötut rohkem, kui kriisi alguses.
There are nearly 5 million more unemployed than at the beginning of the crisis.
Paljude leibkondade sissetulek on vähenenud, oluline arv inimesi on vaesusse sattumise ja ülelaenamise ohus ning mõned on kaotanud kodu.
Many households have seen their income drop, a considerable number is more exposed to poverty and over indebtedness and some have lost their homes.
Majanduslangus tabas kõigepealt neid töötajaid, kes töötasid lühiajaliste lepingute alusel.
Workers on short term contracts were among the first to be hit by the downturn.