natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2. teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;
Instructs its President to sign the decision with the President of the Council and arrange for its publication in the Official Journal of the European Union;
xx detsember 2008
of xx December 2008
Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26
on mobilisation of the European Union Solidarity Fund, in accordance with point 26 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management
võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta
having regard to Council Regulation (EC) No 2012/2002 of 11 November 2002 establishing the European Union Solidarity Fund
võttes arvesse komisjoni ettepanekut
having regard to the Commission proposal,
(1) Euroopa Liit on loonud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”), et näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.
(1) The European Union has created a European Union Solidarity Fund ('the Fund') to show solidarity with the population of regions struck by disasters.
(4) Küpros on esitanud taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses põuast põhjustatud katastroofiga,
(4) Cyprus has submitted an application to mobilise the Fund, concerning a disaster caused by drought.
Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarvest võetakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames kasutusele 7 605 445 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.
For the general budget of the European Union for the financial year 2008, the European Union Solidarity Fund shall be mobilised to provide the sum of EUR 7 605 445 in commitment and payment appropriations.
Komisjon teeb ettepaneku eraldada ELi Solidaarsusfondist vahendeid Küprosele 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 26 alusel.
The Commission proposes to mobilise the European Solidarity Fund in favour of Cyprus on the basis of point 26 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006.
2008. aastal eraldati kokku 273 191 197 eurot, sellest Ühendkuningriigile 162 387 985 eurot, Kreekale 89 769 009 eurot, Sloveeniale 8 254 203 eurot ja Prantsusmaale (Guadalupe ja Martinique) 12 780 000 eurot.
During 2008 a global amount of 273.191.197 Euros has been mobilised in favour of respectively the UK (162.387.985 Euros), Greece (89.769.009 Euros), Slovenia (8.254.203 Euros) and France (Guadalupe and Martinique - 12 780 000 Euros).
Komisjon esitas paranduseelarve (nr 10/2008), et kirjendada vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26 2008. aasta eelarvesse teatud kulukohustuste ja maksete assigneeringud.
The Commission has presented an amending budget (AB No 10/2008) in order to enter in the 2008 budget specific commitment and payment appropriation as foreseen in point 26 of the IIA.
Küpros taotles fondist abi pärast riigis kevadel valitsenud ja 2008. aasta aprillis kulmineerunud põuda.
Cyprus applied for assistance of Fund following the drought that affected the country last springtime and culminated in April 2008.
Kontrollinud, et taotlus vastab nõukogu määruse (EÜ) nr 2012/2002 abikõlblikkuse kriteeriumidele, teeb komisjon ettepaneku kasutada ELi Solidaarsusfondist vahendeid 7 605 445 euro ulatuses, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigi 3 b raames.
After verifying that this application complies with the eligibility criteria of Council regulation (EC) N° 2012/2002), the Commission proposes to mobilise the EU solidarity Fund for a total amount of EUR 7 605 445, to be allocated under heading 3b of the Financial Framework.
Summa vastab maksete assigneeringute vähendamisele 7 605 445 euro võrra eelarvereal 13 04 02 (Ühtekuuluvusfond - rubriik 1b).
The amount corresponds to a reduction in payment appropriations of 7 605 445 Mio Euro from the budget line 13 04 02 (Cohesion Fund - Heading 1b).
Raportöör tunneb heameelt, et komisjoni ettepanek ELi Solidaarsusfondist vahendite kasutamise kohta on ainus punkt esialgses paranduseelarve projektis nr 11/2008, ning tuletab meelde, et 17. juuli 2008. aasta lepituskohtumisel avaldasid kaks eelarvepädevat institutsiooni (parlament ja nõukogu) ühisdeklaratsiooni, milles nad „[…] tervitavad komisjoni võetud kohustust, mille kohaselt koostatakse edaspidi kõik solidaarsusfondi kasutuselevõtmisest tingitud esialgsed paranduseelarve projektid üksnes seda eesmärki silmas pidades”.
The Rapporteur welcomes that the Commission has proposed the EUSF mobilisation as the sole issue in the PDAB 11/2008, and reminds that on 17 July 2008, during the conciliation between the two arms of the budgetary authority, the Parliament and the Council in a common declaration stated that they "(…) welcome the Commission commitment according to which, as from now, every preliminary draft amending budget required by the mobilisation of the Solidarity Fund will be solely for that purpose."
Paranduseelarve nr 11/2008 kiireloomulisuse tõttu leppisid mõlemad eelarvepädevad institutsioonid kokku lihtsustatud menetluses.
Due to the urgency the amending budget 11/2008 both arms of the budgetary authority agreed on a simplified procedure.
2,5%-l põhinev summa
Amount based on 2.5%
Raportöör soovitab kiita heaks käesolevale raportile lisatud komisjoni otsuse ettepanek.
The Rapporteur recommends the approval of the Commission proposal for a decision annexed to this report.
Teema: Komisjoni ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta (KOM(2008) 732 lõplik)
Subject: The European Commission's proposal for a decision of the European Parliament and the Council on the mobilisation of the EU Solidarity Fund (COM(2008) 732 final)
Austatud hr Böge
Dear Mr Böge,
Lubamatu viivituse vältimiseks heakskiidu andmisel kõnealusele meetmele, mille eelarvekomisjon kavatseb esimesel võimalusel vastu võtta, on mul hea meel teatada, et regionaalarengukomisjon ei ole solidaarsusfondi kasutuselevõtu vastu, et maksta Küprosele 7 605 445 euro suurune summa vastavalt komisjoni ettepanekule ning kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ja määruses nr 2012/2002 sätestatud eeskirjadega.
In order to avoid undue delay in approving this measure which the committee on Budgets intends to adopt as soon as possible, I am pleased to inform you that the committee on Regional Development has no objection to the mobilisation of the Solidarity Fund to provide the sum of Euro 7.605.445 to Cyprus as proposed by the European Commission and in accordance with the rules laid down in the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 and Regulation N° 2012/2002.
Kodanikuühiskonna dialoogi arendamise väljavaated Lissaboni lepingu põhjal
on the perspectives for developing civil dialogue under the Treaty of Lisbon
kodanikuühiskonna dialoogi arendamise väljavaadete kohta Lissaboni lepingu põhjal
on the perspectives for developing civil dialogue under the Treaty of Lisbon
– võttes arvesse 13. detsembril 2007. aastal Lissabonis allkirjastatud Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut
– having regard to the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, signed at Lisbon on 13 December 2007
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0055 . ;
Texts adopted, P6_TA(2008)0055 . ,
– võttes arvesse erinevaid kodanikuühiskonda käsitlevaid resolutsioone, mille parlament on käesoleva ametiaja jooksul vastu võtnud;
– having regard to the various resolutions dealing with civil society that it has adopted during the current parliamentary term,
– võttes arvesse kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatega 3. juunil 2008. aastal toimunud seminari;
– having regard to its workshop held with representatives of civil society organisations on 3 June 2008,
– võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ( A6-0475/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A6‑0475/2008 ),
A. arvestades, et demokraatlik ja kodanikulähedane Euroopa Liit eeldab ELi institutsioonide ja liikmesriikide tihedat koostööd kodanikuühiskonnaga Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;
A. whereas a democratic European Union that is close to citizens requires close cooperation between the EU institutions and Member States and civil society at European, national, regional and local level,
B. arvestades, et ELi institutsioonide ning riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste avatus dialoogiks ja koostööks kodanike ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega on põhiline eeldus nende kaasamiseks õigusloomesse ja valitsemisse kõikidel tasanditel;
B. whereas an openness on the part of EU institutions and national, regional and local authorities to dialogue and cooperation with citizens and civil society organisations is a basic prerequisite for the latter's involvement in lawmaking and governance at all levels,
C. arvestades, et Lissaboni lepinguga suurendatakse ELi kodanike õigusi Euroopa Liidu suhtes, hõlbustades kodanike ja kodanikuühiskonda esindavate ühenduste osalemist „kodanike Euroopat“ käsitlevas arutelus;
C. whereas the Treaty of Lisbon enhances the rights of EU citizens vis-à-vis the Union by making it easier for citizens and representative civil society associations to take part in discussion on a “citizens' Europe”,
D. arvestades, et kehtivate normidega, mida hõlmab ka Lissaboni leping, on loodud vajalik õiguslik raamistik kodanikega peetava dialoogi arendamiseks Euroopa tasandil; arvestades siiski, et neid norme ei rakendata alati nõuetekohaselt;
D. whereas the current provisions, which have also been included in the Treaty of Lisbon, establish a vital legal framework for the development of civil dialogue at European level; whereas, however, those provisions are not always satisfactorily implemented,
E. arvestades, et kodanikuühiskonna arengutase on 27 liikmesriigis erinev ning et osalusdemokraatias ja õigusloomeprotsessis osalemise ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega dialoogi pidamise võimalusi kasutatakse erineval määral;
E. whereas civil society is at different stages of development in the 27 Member States, taking advantage to differing degrees of opportunities for involvement in participatory democracy, the lawmaking process and dialogue with national, regional and local authorities,
F. arvestades, et mõiste „kodanikuühiskond” viitab arvukatele valitsusvälistele ja mittetulunduslikele, kodanike poolt vabatahtlikult asutatud organisatsioonidele, mis osalevad avalikus elus, väljendades oma liikmete või teiste isikute huve, ideid ja ideoloogiaid, mille aluseks on eetilised, kultuurilised, poliitilised, teaduslikud, usulised või heategevuslikud kaalutlused;
F. whereas the term “civil society” refers to the numerous non-governmental and not-for-profit organisations established by citizens, of their own will, that have a presence in public life, expressing the interests, ideas and ideologies of their members or others, based on ethical, cultural, political, scientific, religious or philanthropic considerations,
G. arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide esindavuse määratlemise osas lähevad arvamused lahku, ning arvestades, et mõne organisatsiooni aktiivsus ja tõhusus oma seisukohtade maksmapanekul ei vasta alati tema esindavusele;
G. whereas the representativeness of civil society organisations is very much a moot point, and whereas the vigour and effectiveness with which some organisations promote their ideas does not always reflect their representativeness,
1. tunnustab Euroopa Liidu panust kodanikega peetava dialoogi edendamisse nii Euroopa tasandil kui ka liikmesriikides riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;
Welcomes the contribution made by the European Union to the development of civil dialogue, both at European level and at national, regional and local level in the Member States;
4. rõhutab oma erilist pühendumist kodanikega peetavale dialoogile ja juhib tähelepanu selle dialoogi tähtsale kohale Lissaboni lepingus, kus see on saanud kõiki ELi tegevusvaldkondi läbivaks põhimõtteks;
Emphasises its special attachment to civil dialogue and draws attention to the importance accorded to such dialogue by the Treaty of Lisbon, which has made it an overriding principle across all spheres of EU activity;
7. kutsub ELi institutsioone üles kaasama kodanikega peetavasse dialoogi kõiki kodanikuühiskonna esindajaid, kes on sellest huvitatud; peab sealjuures oluliseks kuulata ära noored eurooplased, kes kujundavad „homse Euroopa Liidu” ja kannavad selle eest vastutust;
Calls on the EU institutions to involve all interested civil society representatives in the civil dialogue; considers it essential, in this connection, for the voice of young Europeans, who will shape and take responsibility for the European Union of tomorrow, to be heard;
9. kutsub ELi institutsioone üles institutsioonidevahelise kokkuleppe raames võtma vastu siduvaid suuniseid kodanikuühiskonna esindajate nimetamise, konsultatsioonide korraldamise meetodite ja nende rahastamise kohta vastavalt üldpõhimõtetele ja miinimumnõuetele konsulteerimiseks huvitatud isikutega
Calls on the EU institutions to adopt in an interinstitutional agreement binding guidelines concerning the appointment of civil society representatives, methods for organising consultations and their funding, in accordance with the general principles and minimum standards for consultation of interested parties
10. kutsub ELi institutsioone üles muutma kodanikega peetava dialoogi komisjoni kõikide peadirektoraatide, ministrite nõukogu kõikide töörühmade ja Euroopa Parlamendi kõikide komisjonide läbivaks ülesandeks, kasutades läbipaistvaid menetlusi ning hoides tasakaalus avaliku ja erasektori vahekorda;
Calls on the EU institutions to make civil dialogue a horizontal task for all directorates-general in the Commission, all Council working parties in the Council of Ministers and all committees in the European Parliament, using transparent procedures and maintaining a genuine balance between the public and private sectors;
12. kutsub nõukogu üles kergendama ja lihtsustama juurdepääsu oma tegevusele, kuivõrd see on kodanikega tõelise dialoogi pidamise põhiline eeldus;
Calls on the Council to afford easier and simpler access to its proceedings, which is a fundamental precondition for genuine dialogue with civil society;
17. kutsub Euroopa ühiskonna esindajaid üles osalema aktiivselt kodanikega peetavas dialoogis ning Euroopa programmide ja poliitika kujundamises, mis võimaldab mõjutada otsustusprotsessi;
Calls on representatives of European society to take an active part in civil dialogue and in the formulation of European programmes and policies, thereby making it possible to influence decision-making processes;
20. rõhutab, et lisaks dialoogile kodanikuühiskonnaga on vajalik ka liidu avatud, läbipaistev ja korrapärane dialoog kirikute ja usukogukondadega, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus;
Stresses that, besides dialogue with civil society, there also needs to be an open, transparent and regular dialogue between the Union and churches and religious communities, as provided for by the Treaty of Lisbon;
23. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liikmesriikide parlamentidele, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.
Instructs its President to forward this resolution to the parliaments of the Member States, the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions.
„Me ei moodusta riikide koalitsiooni, me ühendame inimesi”
'We are not seeking coalitions between States, we are uniting people'
„Midagi ei otsustata meie kohta ilma meieta” – just see on põhimõte, mille rakendamist kodanikud Euroopa institutsioonidelt ootavad.
What European citizens expect of the EU institutions is summed up by the slogan 'Nothing about us without us'.
Euroopa Liidu järjestikuste laienemiste tulemusena ei kasvanud mitte üksnes liikmesriikide arv, vaid ka kodanike arv, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse õigusakte.
The successive EU enlargements have increased not only the number of Member States but also the number of people to whom Community law applies.
Kuigi Euroopa Liit on projekt, mida aeg-ajalt muudetakse ja korraldatakse ümber, ei käi Euroopa Liidu ja tema kodanike teabevahetus sellega alati üht sammu.
And while the EU is a project subject to continuous change, communication between the Union and citizens has, regrettably, failed to keep pace with that change.
Nii on tõenäoliselt tekkinud suhtlusprobleemid, mille puhul Prantsusmaa ja Madalmaade kodanike „ei” Euroopa põhiseadusele ning iirlaste „ei” Lissaboni lepingule on vaid mõned ilmingud paljude muude hulgas.
A clearly visible communication gap has opened up, and this was reflected in both the French and Dutch rejection of the Constitution for Europe and the Irish rejection of the Lisbon Treaty.
Mainitud suhtlusprobleemid tunduvad Euroopa Liidu institutsioonide algatuste ja käivitatud projektide mõjul vähenevat.
That gap appears to be narrowing as a result of the measures and projects implemented by the EU institutions.
Need meetmed näitavad, et osalusdemokraatia arengut Euroopa küsimuses on võimalik teadlikult mõjutada nii kohalikul, piirkondlikul, riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil.
The efforts that have been made show that concerted action to influence the development of participative democracy around European issues at local, regional, national and supranational level can be successful.
Alates 1990. aastatest on Euroopa institutsioonid aeglaselt, kuid kindlalt kodanike jaoks avanenud, tunnustades üha selgemalt kodanikuühiskonna rolli ja küsides järjest sagedamini tema arvamust.
Since the 1990s the European institutions have been slowly but surely becoming more open towards the general public, increasingly recognising the role played by civil society and increasingly seeking its opinion.
Samas tuleb suhtlemise valdkonnas ja eeskätt kodanikuühiskonna dialoogi puhul Euroopa Liidul tasa teha oluline mahajäämus.
Nonetheless, the EU still has a lot of ground to make up as regards communication and, specifically, civil dialogue.
On iseendast mõistetav, et Euroopa projekti ei ole võimalik ellu viia ilma kodanike osaluseta, kuid funktsioneeriva demokraatia saavutamiseks tuleb kodanikega suhelda.
It is self-evident that the European project cannot be taken forward without the involvement of European citizens; what is more, one cannot have a fully functioning democracy without proper communication with the public.
Ja vastupidi, et äratada kodanike toetuse leidmiseks nende huvi Euroopa Liidu vastu, tuleb neile pakkuda kõikehõlmavat teavet, tekitada elav ja avatud arutelu ning kaasata kodanikud aktiivselt Euroopa küsimuste lahendamisse, lähtudes põhimõttest, mille kohaselt „Igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias.
At the same time, public engagement with and support for the EU can be secured only by means of full information provision, open and dynamic debate and active public involvement in EU affairs, in accordance with the principle under which 'every citizen shall have the right to participate in the democratic life of the Union.
Otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik” (Euroopa Liidu lepingu artikkel 10).
Decisions shall be taken as openly and as closely as possible to the citizen' (Article 10 of the Treaty on European Union).
Käesoleva raporti peaeesmärgiks on rõhutada kodanikuühiskonna dialoogi rolli ja otsustavat tähtsust Euroopa Liidus, pidades eeskätt silmas Lissaboni lepingut, ning vajadust töötada välja selged ja läbipaistvad põhimõtted selle dialoogi pidamiseks üleeuroopalisel tasandil.
The main aim of this report is to draw attention to the major role and significance of civil dialogue within the European Union, particularly in the context of the Lisbon Treaty, to outline the new forms of such dialogue and the opportunities it affords and to emphasise the need for clear and transparent rules for the conduct of such dialogue at European level.
Lissaboni leping käsitleb kodanikuühiskonna dialoogi kõrgema põhimõttena, mis seob kõiki Euroopa strateegiaid ja kõiki Euroopa Liidu tegevusvaldkondi (Euroopa Liidu lepingu II jaotis „Sätted demokraatia põhimõtete kohta”, eriti artikkel 11).
The Lisbon Treaty give civil dialogue the status of a fundamental principle covering practically all EU policies and spheres of activity (Title II – Provisions on democratic principles – of the Treaty on European Union, in particular Article 11 thereof).
Kuid dialoogi kodanikega ei ole võimalik pidada, kaasamata sellesse kodanikuühiskonda.
However, there can be no civil dialogue without the involvement of civil society.
Seetõttu korraldas raportöör 2008. aasta aprillis Euroopa Parlamendi tegevuse raames seminari, mis oli pühendatud kodanikuühiskonna dialoogi arenguperspektiividele pärast Lissaboni lepingu jõustumist.
Accordingly, in June 2008 the rapporteur organised a seminar within the EP on the prospects for the development of civil dialogue following the entry into force of the Lisbon Treaty.
Seminar, millest võttis osa suur hulk kodanikuühiskonna esindajaid, oli äärmiselt edukas ja selle huvitavad järeldused olid abiks muuhulgas ka selle raporti koostamisel.
The seminar, which was attended by a large number of civil society representatives, was a great success, and the thought-provoking conclusions reached have, among other things, served as a basis for this report.
Euroopa Liidus ei ole ei õigusaktidega ega praktikas määratud kindlaks ühtset kodanikuühiskonna dialoogi määratlust .
There is no single and universally applied definition of civil dialogue , either in EU law or in EU administrative practice.
Kui mitte arvestada mõningaid Euroopa Komisjoni dokumente, mis käsitlevad konsulteerimist ja teabevahetuspoliitikat Euroopa Liidus
With the exception of a few Commission documents on consultation and communication policy in the EU
Vt Euroopa Komisjoni dokumente: valge raamat euroopa teabevahetuspoliitika kohta (KOM(2006) 35); demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava (KOM(2005 494); komisjoni tegevuskava Euroopast teavitamise parandamiseks (SEK(2005) 985); ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanikud Euroopale”, et edendada aktiivset Euroopa kodakondsust (KOM(2005) 116); komisjoni teatis – konsulteerimis- ja dialoogikultuuri edendamine: üldpõhimõtted ja miinimumnõuded komisjoni konsulteerimisel huvitatud pooltega (KOM(2002) 704); valge raamat Euroopa avaliku halduse kohta (KOM(2001) 428). , ei ole kehtestatud eeskirju, millega määratakse kindlaks kodanikuühiskonna dialoogile omane struktuur, raamistik või meetodid.
See the following Commission documents: White Paper on a European communication policy ( COM(2006)0035 ); Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate ( COM(2005)0494 ); Action plan to improve communicating Europe by the Commission ( SEC(2005)0985 ); Proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing for the period 2007-2013 the programme “Citizens for Europe” to promote active European citizenship ( COM(2005)0116 ); Towards a reinforced culture of consultation and dialogue – General principles and minimum standards for consultation of interested parties by the Commission ( COM(2002)0704 ); White Paper on governance, 2001. , there are no rules governing the organisation of or the framework and methods for civil dialogue.
Arusaamine sellest, mida kodanikuühiskonna dialoog endast kujutab, on veelgi killustatum seetõttu, et eri institutsioonide lähenemises sellele mõistele on olulisi erinevusi.
The fact that the European institutions have different approaches to civil dialogue makes it even more difficult to pin the concept down.