natgillin/translations-raw huggingface dataset:
44. on seisukohal, et erinevatest liikmesriikide süsteemidest tulevatele õpetajatele on vaja korraldada spetsiaalseid koolitusprogramme ja erialaseid seminare, et valmistada neid ühtsete standardite ja nõuete kohaselt ette tööks Euroopa koolide süsteemis;
Considers that special training programmes and professional workshops for teachers coming from the different national systems should be organised in order to prepare them –– in accordance with common standards and criteria – for the work within the European Schools’ system;
50. kinnitab veel kord, et erivajadustega õpilastega arvestamine peab jääma prioriteediks, eelkõige kuna Euroopa koolid väljastavad praegusel ajal üksnes ühte tüüpi koolilõputunnistusi, ning peavad seega tagama maksimaalse toetuse, et niipalju kui võimalik vältida õppetöös halba edasijõudmist, nii et õpilane ei satuks ummikseisu, kui tal kas keelelistel või muudel põhjustel ei ole võimalik saada alternatiivset haridust vastuvõtva riigi riikliku haridussüsteemi raames;
Reaffirms that provision for students with special educational needs must continue to be a priority, particularly as the European Schools still offer only one type of school-leaving certificate and therefore need to ensure that maximum support is provided with a view to preventing academic failure insofar as possible, so that students do not then risk finding themselves without other options if, for language or other reasons, they cannot take alternative courses in their host country’s national education system;
Esimene Euroopa kool loodi Luxembourgis 1953. aasta oktoobris ametnike rühma algatusel.
The first European School was founded in Luxembourg in October 1953 at the instigation of a group of officials.
See haridusalane katsetus, mis tõi kokku erinevate emakeeltega lapsed, hinnati kiiresti positiivseks ning aja jooksul on erinevatesse linnadesse loodud 14 Euroopa kooli, mis praeguse nomenklatuuri kohaselt vastavad I tüübi koolide kategooriale.
This educational experiment, which brought together children with different mother tongues, was speedily judged to be successful and, over the years, 14 European Schools were founded in various towns; these correspond to the present Type I Schools.
2010. aastal õppis nendes koolides 22 778 õpilast, neist 14 292 ehk ligikaudu 63% õpilaste koguarvust Brüsselis ja Luxembourgis asuvates koolides.
In 2010 these Schools had 22 778 pupils, 14 292 of them in the Schools in Brussels and Luxembourg who accounted for 63 % of the students.
Õpilased on jagatud kolme kategooriasse.
Pupils are divided into three categories.
I kategooria õpilased on peamiselt institutsioonide ametnike ja lepinguliste töötajate lapsed.
Category I pupils are basically the children of officials and contract staff working at the EU institutions.
Nende osakaal kasvab pidevalt ning praegu moodustavad nad peaaegu kolm neljandikku õpilaskonnast.
The percentage is constantly increasing and they currently represent almost three quarters of the total Schools population.
Nende osakaal on üle 90% neljas Brüsseli koolis, kus ebapiisava infrastruktuuri tõttu tuleb seada piirangud II kategooria (need, kes võetakse vastu koolide ning teatavate organisatsioonide ja ettevõtete vahel sõlmitud lepingutes ettenähtud tingimustel) ja III kategooria õpilaste (need, kelle eest vanemad tasuvad õppemaksu) vastu võtmisele.
They account for over 90 % in the four Brussels Schools, where insufficient infrastructure has led to restrictions on enrolling Category II pupils (those who are admitted under agreements concluded between the Schools and certain organisations and undertakings) and Category III pupils (those whose parents are required to pay fees).
Ruumipuudust arvesse võttes otsustas kuratoorium rohkem mitte allkirjastada II kategooria lepinguid Brüsseli koolide puhul.
Because of the constraints on premises, the Board of Governors has decided no longer to sign Category II contracts for the Brussels Schools.
Pedagoogilised aspektid
Educational aspects
Euroopa koolide õppekorraldus näeb ette, et põhiharidust antakse õpilase emakeeles.
The educational organisation of the European Schools requires basic teaching in the pupil’s mother tongue.
Seetõttu on igas koolis mitu keelesektsiooni.
Thus each School has several language sections.
Õppetöö jagunemine ja sisu on igas sektsioonis ühesugune.
The breakdown and content of courses are the same in each section.
Kui ei suudeta täita uue keelesektsiooni loomise tingimusi, siis võetakse ilma keelesektsioonita õpilased vastu mõnda muusse keelesektsiooni, kus nad saavad õppida oma emakeelt ja lisaks läbivad spetsiaalse programmi nende viimiseks selle sektsiooni keele tasemele, kuhu nad on vastu võetud.
When the conditions for creating a new language section are not fulfilled, students without a language section (SWALS) are enrolled in another language section and receive teaching in their mother tongue and special courses to bring them up to standard in the language section in which they are enrolled.
Selleks et soodustada tõeliselt multikultuurset haridust, on põhirõhk võõrkeelte õppimisel, neist arusaamisel ja nende kasutamisel.
To encourage genuine multicultural education, stress is placed on the study, understanding and use of foreign languages.
Esimese võõrkeele ehk nn töökeele (inglise, saksa või prantsuse) õppimine on kohustuslik juba alates esimesest algklassist.
The study of a first foreign language, used as a ‘working language’ (English, German or French) is compulsory from the first primary class.
Kõik õpilased hakkavad õppima teist võõrkeelt alates teisest põhikooli klassist.
All the students learn a second foreign language from the second year of secondary education.
Keelekursused toovad kokku erinevast rahvusest õpilaste rühmad ning keeli õpetavad õpetajad, kellele õpetatav keel on emakeeleks.
Language courses bring together students from different nationalities; they are given by mother-tongue teachers.
Keelelist mitmekesisust leiab ka kunstiõpetuse, muusika- ja kehalise kasvatuse tundides, mis alati hõlmavad erinevaid keelesektsioone.
This mixing of languages is also found in art, music and sports education, where the classes consist of groups from different sections.
Veel üks antava hariduse tunnus on iganädalased Euroopa tunnid algkoolis, kuhu kogunevad kõikide keelesektsioonide lapsed mängudeks ja kultuuri- ja kunstialaseks tegevuseks.
Another feature is the weekly European Hour in the primary school, where children from all sections come together for games and cultural and artistic activities.
Tuleb märkida, et Euroopa koolid pakuvad ainult ühte suunda, mille eesmärk on saada Euroopa küpsustunnistus.
The European Schools offer only one educational branch, which leads to the European baccalaureate.
Kuna õpiraskustega õpilastel ei ole võimalik muuta orientatsiooni, siis nähakse süsteemiga ette erivajadustega õpilaste järeleaitamine, et võimalikult paljud õpilased saaksid diplomi.
As students with educational difficulties are not able to change specialisation, assistance is provided for students with special educational needs (SEN), so a maximum number of students can obtain the certificate.
2009.–2010. aastal oli algkooli- ja põhikooliõpilaste klassikordamise keskmine määr 2,7%
In 2009-2010, the average percentage of primary and secondary students repeating a year was 2.7 %
Eelarveaspektid ja personalipoliitika
Budgetary aspects and staff policy
Euroopa koolide põhikirja konventsiooni preambuli kohaselt
As stated in the preamble to the Convention defining the Statute of the European Schools
Konventsiooni artiklis 25 nähakse ette, et koolide eelarvet rahastatakse järgmistest allikatest: 1. liikmesriikide osalus lähetatud või määratud õpetajate töötasude pideva maksmise kaudu ja vajaduse korral rahaline toetus, mille üle kuratoorium otsustab ühehäälselt;
Article 25 of the Convention states that the budget of the Schools shall be financed by: (1) contributions from the Member States through the continuing payment of the remuneration for seconded or assigned teaching staff and, where appropriate, a financial contribution decided on by the Board of Governors acting unanimously;
3. nende ühenduseväliste organisatsioonide osamaksud, kellega kuratoorium on sõlminud kokkuleppe.
(3) contributions from non-Community organisations with which the Board of Governors has concluded an Agreement.
Mis puudutab liikmesriikide osalust, siis selgub, et 2010. aastal oli liikmesriikide poolt lähetatud õpetajate ametikohtadest täitmata 64 ametikohta, millest 27 olid inglise keelt kõnelevate õpetajate ametikohad.
Of the contributions from Member States, in 2010 there were 64 posts for seconded teachers not filled by the States; 27 of these were for English speakers.
Inglise keel on keel, mida õpivad peaaegu kõik õpilased ning just inglise keele sektsiooni (ja prantsuse keele sektsiooni) võetakse põhiliselt vastu need õpilased, kes on ilma keelesektsioonita
English is the language studied by almost all pupils, and the SWALS are primarily enrolled in the English section (and French section)
2010. aastal võeti Brüsseli koolides ilma keelesektsioonita õpilasi vastu inglise keele sektsiooni 66,83%, prantsuse keele sektsiooni 29% ja saksa keele sektsiooni 4%. .
In 2010, in the Brussels Schools, 66.83 % of the SWALS were enrolled in the English section, as opposed to 29 % in the French section and 4 % in the German section. .
Selline olukord põhjustab tasakaalutust Suurbritannia õpilaste ja samast rahvusest lähetatud õpetajate osakaalu vahel.
This situation has led to an imbalance between the percentage of UK students and that of seconded teachers of the same nationality.
See sundis kuratooriumit 2008. aastal Helsingis vastu võtma üldpõhimõtted, millega määrati kindlaks kulude tasakaalustatud jaotus liikmesriikide vahel, lähtuvalt nende rahvusest õpilaste osakaalust (vt punkti 4).
As a result the Board of Governors at its April 2008 meeting in Helsinki adopted general principles to determine fair cost-sharing amongst the Member States on the basis of the percentage of its nationals among the students (see point 4).
Vastu on võetud lähenemisviis, mis võimaldab liikmesriikidel soovi korral lähetada õpetajaid, et tagada õpetamine võõrkeeles.
An approach has been adopted whereby Member States who so wish can second teachers to provide teaching in a language that is not their own.
Pärast kahte aastat selgub, et ainult mõned liikmesriigid soovivad kanda nende ametikohtade kulud, mis nõuavad õpetamist töökeeles.
After two years it has become evident that few Member States are willing to bear the cost of working-language teaching posts.
Ainuke viis vähendada õpetajate puudust on võtta õppetöö läbiviimiseks tööle kohalikke õpetajaid ning rahastada seda koolide eelarvest.
The only way of remedying the shortage of teachers is to make use of locally recruited staff, financed from the Schools’ budget.
Kolmandik tunde Euroopa koolides antakse nüüd tööle võetud kohapealsete õpetajate poolt, mis paratamatult suurendab Euroopa Liidu osalust nende koolide eelarves.
A third of the hours taught in the European Schools are thus taught by locally recruited staff, which of course increases the EU contribution to the Schools’ budget.
Seega kui me vaatame erinevate osapoolte vastavate osaluste arengut Euroopa koolide eelarvesüsteemis alates 2005. aastast, siis vähenenud on liikmesriikide osalus, kasvanud on komisjoni osalus ja vähenenud on III kategooria õpilaste osalus
Thus it can be seen that, since 2005, the trend in the various players’ contributions to the Schools’ budget system has been a fall in the share borne by the Member States, a rise in the share borne by the Commission and a fall in the share borne by the Category III students
2009. aasta reform ja süsteemi avamine
The 2009 reform and opening-up of the system
Koostöös Euroopa Parlamendiga, kes väljendas oma seisukohti 2005. aasta resolutsioonis Euroopa koolide kohta
In cooperation with the European Parliament, which set out its views inter alia in its 2005 resolution on the European Schools
See reform pidi olema ka võimalus laiendada juurdepääsu Euroopa õpingutele.
This reform was also seen as an opportunity to increase access to European studies.
Nagu rõhutati Euroopa Parlamendi 2005. aasta resolutsioonis, on Euroopa pedagoogiline mudel ennast tõestanud ning on soovitatav, et see oleks kättesaadav ka teistele õpilastele, mitte ainult Euroopa koolide õpilastele.
As Parliament pointed out in its 2005 resolution, the European educational model has proved itself and it is desirable that it should be accessible to pupils outside the European Schools.
Kuratoorium kiitis 2009. aasta mais heaks selle reformi põhimõtted, mis on keskendunud peamiselt kolmele aspektile:
In May 2009 the Board of Governors approved the principles of this reform in three areas:
· lihtsustada süsteemi üldist juhtimist, et otsused võetaks vastu asjakohasel tasandil;
· simplifying the general governance system so decisions are taken at the appropriate level;
· tagada, et süsteemi tegevuskulud jagatakse kõikide liikmesriikide vahel tasakaalustatult;
· ensuring that the running costs are divided fairly among all Member States;
· avada süsteem II tüübi koolidele (kuratooriumi poolt akrediteeritud riiklikud koolid, mille peamine eesmärk on võtta vastu Euroopa institutsioonide töötajate lapsed) ja III tüübi koolidele (kuratooriumi poolt akrediteeritud riiklikud koolid, kuhu võetakse eristamata vastu kõiki lapsi).
· opening the system to Type II Schools (national schools approved by the Board of Governors that give priority to taking in children from the European institutions) and Type III Schools (national schools approved by the Board of Governors which can take in children without making a distinction).
Sellest ajast alates on mitmed Euroopa Liidu territooriumil asuvad ja Euroopa haridust pakkuvad riiklikud koolid allkirjastanud akrediteerimislepingu, mis võimaldab neil pakkuda Euroopa õppekava ja anda välja Euroopa küpsustunnistust.
Since then, several national schools on EU territory which provide European schooling have signed a convention of accreditation that enables them to deliver the European curriculum and perhaps also to award the European baccalaureate.
Raportööri seisukoht
Rapporteur's assessment
Euroopa koolid loodi selleks, et tagada juurdepääs emakeelsele haridusele välismaal töötavate ja teistsuguses kultuurikeskkonnas elavate Euroopa Liidu institutsioonide teenistujate lastele, nii et nad oleksid suutelised igal ajal jätkama haridusteed oma päritoluriigis.
The European Schools were set up to ensure that the children of the European institutions’ staff who are required to live and work abroad in a different cultural environment have access to education in their mother tongue so these children can be reintegrated into a school in their country of origin at any time.
Need koolid on seega vajadus, mitte luksus.
These Schools are therefore a necessity and not a luxury.
Tuleb meeles pidada, et kõikides liikmesriikides on haridus tasuta ning et institutsioonide teenistujatel ei ole teist võimalust, kui saata oma lapsed spetsiaalsetesse koolidesse, kui nad soovivad oma lastele tagada emakeelse hariduse.
It should be borne in mind that education is free in all the Member States and the institutions’ staff have no other option than to enrol their children in these Schools if they want them to be taught in their mother tongue.
On ilmselge, et rohkem kui 50 aastat pärast esimese Euroopa kooli loomist tuleb seda kontseptsiooni arendada ja kohandada vastavalt uutele majanduslikele ja ühiskondlikele nõuetele.
Over 50 years after the creation of the first European School, it is clear that the concept must change and adapt to new economic and social requirements.
See peaks siiski jääma riiklikele koolisüsteemidele eeskujuks, väärtustades Euroopa kodakondsust ja soodustades liikuvuse arendamist.
It must nevertheless remain a model of inspiration for national school systems, in developing European citizenship and encouraging mobility.
Kuigi majanduskriis nõuab teatavate eelarvekärbete tegemist, on vältimatult vajalik olukorda analüüsida rohkem noorte Euroopa kodanike tulevikku investeerimise kui kulude seisukohast.
Although the financial crisis requires some budget cuts, it is essential to consider the situation more from the angle of investment in the future of young Europeans than from the angle of costs.
Kokkuhoid ei tohiks õõnestada süsteemi aluseks olevaid aluspõhimõtteid.
Savings should not weaken the fundamental principles on which the system is based.
Sellega seoses on väga oluline, et õpetamist jätkavad need õpetajad, kellele õpetuskeel on emakeeleks.
In this respect, it is essential that teachers should continue to provide education in their mother tongue.
Sellest põhimõttest kõrvalehoidmine on ekslik ning kui süsteemil on raskusi leida inimesi, kellele õpetuskeel on emakeel, siis tuleb reformida töölevõtmispoliitikat.
Any deviation from this principle is an aberration; if the system has difficulties in finding native speakers, it means that the recruitment policy should be reformed.
Raportöör on seisukohal, et enne uuele reformile mõtlemist tuleks täielikult rakendada praegust süsteemi, mille kohaselt peaks liikmesriigid andma rahalise panuse koolide eelarvesse, kui nad ei läheta õpetajaid.
But before thinking about further reform, the rapporteur thinks that the present system, whereby the Member States should make a financial contribution to the Schools’ budget if they do not second teachers, should first be fully exploited.
Seoses personalipoliitikaga märgib raportöör, et lähetamiskohustuste mittetäitmine liikmesriikide poolt tekitab suure surve Euroopa Liidu eelarvele.
On staff policy, the rapporteur notes that the corollary to the Member States’ failure to respect their obligations on secondment is very strong pressure on the EU budget.
Koolid peavad palkama otse üha suuremal arvul kohapealseid õpetajaid ja neid ise tasustama, mis seetõttu suurendab komisjoni poolt makstavat tasakaalustavat osalust.
An increasing number of staff have to be recruited locally and paid directly by the Schools, which increases the balancing contribution paid by the Commission.
Väga oluline on oma kohustused täitmata jätnud liikmesriikidele meelde tuletada nende kohustust määrata õpetajaid vastavalt kvootidele.
It is imperative that the defaulting Member States should be reminded of their obligations to provide teachers in accordance with the quotas.
Kõnealuses olukorras tuleb selleks, et leevendada mõnede liikmesriikide koormust ja eelkõige nende liikmesriikide koormust, kes pakuvad haridust keelesektsioonides, kuhu võetakse vastu suurem osa ilma keelesektsioonita õpilasi, tagada, et emakeelse hariduse kontseptsiooni rakendataks niipea, kui vastava keelesektsiooni avamiseks vajalik kvoot on saavutatud.
In this context, to ease the burden on certain Member States, particularly those who provide teachers in language sections where a majority of SWALS are found, efforts should be made to ensure that the concept of mother-tongue teaching should be applied as soon as the quota of pupils required for opening a language section is reached.
See on pealegi ainus viis, kuidas vältida diskrimineerimist ilma keelesektsioonita õpilaste ja ülejäänud õpilaste vahel.
It is, moreover, the only way of avoiding any discrimination between SWALS and others.
Samuti usub raportöör, et töökeelte (inglise, saksa ja prantsuse keele) kasutamise laiendamisel kõikide kõrvalainete õpetamisele on võimalik saavutada olulist kokkuhoidu.
The rapporteur also thinks that substantial economies could be made if general use were made of the working languages (English, German and French) for teaching all non-fundamental subjects.
Üldiselt on raportöör seisukohal, et tuleks liikuda selles suunas, et avada rohkem II ja III tüübi koole, mis oleks konkreetne samm nn Euroopa hariduse kättesaadavaks tegemise suunas võimalikult suurele hulgale õpilastele.
In general, the rapporteur thinks that there should be more of a move towards the setting up of Type II and Type III Schools, which would represent a practical step towards ‘European’ education accessible to a greater number of students.
Euroopa koolide süsteemi kohta
on the European Schools’ system
Arvamuse koostaja: Damien Abad
Rapporteur for the opinion: Damien Abad
A. arvestades, et Euroopa koolide rahalised vahendid tulevad 21% ulatuses liikmesriikide toetustest ning Euroopa Liidu tasakaalustavast panusest, mis 2010. aastal moodustas jaotises 26 01 51 ette nähtud Euroopa Koolide üldeelarvest 58%;
A. whereas the European Schools are financed by contributions from the Member States, amounting to 21 % of the schools’ total budget, and a balancing contribution from the European Union, which in 2010 comprised around 58 % of the total provided for under Title 26 01 51,
B. arvestades, et 2004. aastal kehtestati ametnike palkadele erimaks, mille laekumistest peaks rahastatama muuhulgas ka Euroopa koole;
B. whereas a special levy on the salaries of officials was introduced in 2004 for purposes, inter alia, of financing the European Schools,
C. arvestades, et Euroopa koolide 2009. aasta reformi peamine eesmärk oli avada Euroopa koolid suuremale ja mitmekesisemale avalikkusele ja samas tagada süsteemi pikaajaline elujõulisus,
C. whereas the main aim of the 2009 reform of the European Schools was to open them up to a wider and more diverse intake, while at the same time ensuring the system’s long-term viability,
D. arvestades, et Euroopa koolide õpilaste arvu kasv tuleneb otseselt ELi institutsioonides pärast 2004. aastat järgitud töölevõtmise poliitikast, mille tulemusel võeti tööle alla 30-aastased töötajad; kusjuures need noored ametnikud on vahepeal loonud perekonnad ja pannud seejärel lapsed Euroopa koolidesse,
D. whereas the increase in the number of European School pupils is a direct consequence of the EU institutions’ post-2004 recruitment policy, which resulted in employing staff below the age of 30; in the meantime these young officials have established families and subsequently enrolled their children in European Schools,
2. on arvamusel, et lühiajaliselt on Euroopa Liidu võetud kohustuste täitmine võimalik, pidades siiski silmas nii ühenduse siseseid kui liikmesriikides aktuaalseid eelarvekärpeid; märgib, et 2012. aasta eelarveprojektis on Euroopa koolide eelarvet 1,7% võrra suurendatud, samas kui komisjon tegi eelarveraskuste tõttu ettepaneku oma administratiivkulud külmutada ja näha kõikidele institutsioonidele ette eelarve suurendamine ainult 1,3% võrra; kohustub asjakohaseid eelarveridasid tähelepanelikult uurima, et kõik eelarvelised vajadused saaksid täidetud;
Considers that, in the short term, the European Union’s commitments should be honoured, while, at the same time, account should be taken of the prevailing climate of budgetary restrictions at both Union and Member State level; notes that the 2012 draft budget provides for a 1.7 % increase in funding for the European Schools, at a time when budgetary difficulties have led the Commission to propose a freeze on its own administrative expenditure and a 1.3 % increase in administrative expenditure for the European institutions generally; undertakes to scrutinise the appropriations on the budget lines in question in order for all budgetary needs to be met;
5. on seisukohal, et Euroopa koolidele vahendite eraldamise paremaks haldamiseks võiks olla hea lahendus kõikide asutuste suurem eelarveautonoomia; toonitab, et seda tohib teha ainult siis, kui komisjon on andnud hinnangu, millega tagatakse, et autonoomia suurendamine oleks koolidele kasulik.
Takes the view that giving each of the European Schools a greater degree of budgetary autonomy may be an effective way of improving the management of the resources allocated to them; stresses that this must only be implemented following an assessment by the Commission to ensure that a greater degree of autonomy would benefit the schools.
A. arvestades, et 1994. aasta Euroopa koolide põhikirja konventsiooni
A. whereas the preamble to the 1994 Convention defining the Statute of the European Schools
B. arvestades, et 2009. aasta aprillis kiitis kuratoorium heaks Euroopa koolide süsteemi reformi;
B. whereas the reform of the European Schools system was approved by the Board of Governors in April 2009,