natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11. rõhutab, et eesmärk on välja töötada selge ja üheselt mõistetav kogum näitajatest, mis on üheaegselt teoreetiliselt ühtsed, poliitiliselt vajalikud ja empiiriliselt mõõdetavad ning tagavad riikide ja piirkondade võrreldavuse; rõhutab, et seda tööd tuleb teha tihedas koostöös muude asjaomaste institutsioonide ja organisatsioonidega;
Emphasises that the challenge is to develop a clear and comprehensible set of indicators that are at the same time theoretically consistent, politically relevant and empirically measurable and ensure comparability between countries and regions; stresses the need for this work to be done in close cooperation with other relevant institutions and organisations;
Sisemajanduse koguprodukt (SKP) kujutab endast kõigi rahas mõõdetavate majandustegevustega loodud lisandväärtuse summat.
GDP (gross domestic product) is the aggregated added value of all money-based economic activities.
SKP on makromajanduse tuntuim mõõdupuu.
GDP is the best known measure of macroeconomic activity.
See töötati välja 1930. aastatel ning poliitiliste otsuste tegijad kasutavad seda kogu maailmas ja seda käsitletakse avalikel aruteludel.
It was developed in the 1930s and is used by political decision-makers worldwide and referred to in public discussions.
Praeguseks on SKPd hakatud pidama ühiskonna üldise arengu ja edusammude kõikehõlmavaks näitajaks.
GDP has come to take on the role of a comprehensive indicator for overall societal development and progress in general.
SKP ei sobi siiski kõigi poliitiliste arutelude toetamiseks.
However, it does not provide a reliable basis for policy debate on every issue.
Ennekõike ei võimalda SKP mõõta keskkonnasäästlikkust ega sotsiaalset kaasatust.
In particular, GDP does not measure environmental sustainability or social integration.
Üha enam on hakatud mõistma, et SKPd täiendavate andmete ja näitajate kvaliteeti on vaja parandada.
There is increasing awareness of the need for improved data and indicators to complement GDP.
Selle tõdemuse põhjal on kutsutud ellu mitu rahvusvahelist algatust.
This awareness forms the basis of a number of international initiatives.
2007. aasta novembris korraldas Euroopa Parlament (koos Euroopa Komisjoni, Rooma Klubi, WWFi ja OECDga) SKP täiendamist käsitleva konverentsi „Beyond GDP”.
In November 2007 the European Parliament (together with the European Commission, the Club of Rome, the WWF and the OECD) held a conference entitled ‘Beyond GDP’.
Konverentsil ilmnes poliitikakujundajate, majandus-, ühiskonna- ja keskkonnakaitseekspertide ning kodanikuühiskonna tugev toetus selliste näitajate väljatöötamisele, mis täiendaksid SKPd ja toetaksid poliitilisi otsuseid laialdasema teabega.
At this conference there was broad support by policy-makers and experts from the fields of economics, environmental protection and civil society for the development of indicators to complement GDP, providing more comprehensive information to support policy-making.
Selles keskendutakse eelkõige täielikumate näitajate väljatöötamisele, mis annaks usaldusväärsemaid alusteadmisi.
In particular it focuses on developing more comprehensive indicators that would provide a more reliable knowledge base.
Raportis üldiselt toetatakse komisjoni kavatsust töötada välja selgelt määratletud mõõtesüsteem, mis hõlmaks ka muid näitajaid kui SKP ja täiendaks SKPd otsuste tegemise ja hindamise raames.
In my report I should like basically to support the Commission’s intention to adopt a clearly defined measuring system that would go beyond GDP, in the sense that it complements GDP in the context of decision-making and assessment.
Raportööri arvates ei ole algatuse eesmärki juba palju aastaid peetud poliitilistes ja teaduslikes aruteludes vaidlustatud.
My impression is that the aim of this approach is not controversial in the political and scientific discussion that has been going on for years.
Pigem on probleem selles, kuidas seda lähenemisviisi rakendada, kasutades selgelt määratletud ja mõõdetavaid näitajaid.
Rather, the problem is how this approach can be done using clearly defined and quantifiable indicators.
On selge, et seda saab edukalt teha ainult siis, kui rõhutatakse usaldusväärsete andmete kasutamist.
It is clear that this project can only succeed, if it emphasizes the use of reliable data.
Selgelt määratletud teavet, andmeid ja näitajaid sageli ei ole.
There is often a lack of clearly defined information, data and indicators.
Nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil on selles vallas puuduste kõrvaldamiseks tehtud palju algatusi.
At EU and Member State level there have been many initiatives to fill the gaps in these areas.
Sidusat lähenemist on aga kahjuks vähe.
Unfortunately there are only partial signs of coherent action.
Näiteks näitajate vallas on nii riikide kui rahvusvahelisel tasandil arvukalt meetmeid, mis teeb olukorra juhitamatuks ja segaseks.
For example, the proliferation of activities at national and international level in the area of indicators has made the situation unmanageable and murky.
Lisaks ei tohiks kogu näitajateteema juures unustada, et näitajad üksi ei suuda poliitilisi arutelusid, otsustusprotsessi ega hinnangute andmist piisavalt toetada.
Moreover, in the general debate on indicators it should not be forgotten that indicators alone cannot make a sufficient contribution to policy debate, decision-making and assessment.
Pigem on vaja terviklikku kontseptsiooni, mille puhul võetakse arvesse juba vastu võetud meetmeid, mida saab praktikasse rakendada.
What is required is a comprehensive concept, taking account of existing measures, which can be implemented in practice.
Tähtis on välja töötada vahend, millega SKPd täiendada, võttes arvesse, et seda tuleb teha nii, et sellest oleks praktilist kasu, samuti tuleb väljatöötamisel kasutada selgelt määratletud näitajaid ja tugineda usaldusväärsetele andmetele.
It is important that we develop a tool that can complement GDP, taking into account that it has to be done in a way so that it can have practical use and using clearly defined indicators and relying on data of a high quality.
Komisjoni teatises on kavandatud rida üksikmeetmeid, mida on raske hinnata.
The Commission communication proposes a number of individual measures that are hard to assess.
Need algatused ei ole osa terviklikumast mitmeastmelisest strateegiast, mis näitaks selgelt, kuidas uut SKP täiendamise algatust kasutada saaks.
These initiatives are not integrated into a more comprehensive, tiered strategy that clearly shows how the new ‘Beyond GDP’ approach can be used.
Raportis kutsutakse komisjoni üles esitama SKP täiendamise algatuse jaoks mitmeastmelist strateegiat, milles selgitatakse, kuidas uut algatust igapäevases poliitilises töös praktiliselt kasutada.
My report calls on the Commission to submit a tiered strategy for the ‘Beyond GDP’ approach that should show how the new approach can be used pragmatically in day-to-day political work.
Kuni antud küsimuses puudub selgus, on raportööri arvates selles arutelus raske edu saavutada.
Unless there is clarity on this issue, I consider that there can be little progress in this debate.
MAJANDUS- JA RAHANDUSKOMISJONI ARVAMUS (*)
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs (*)
Arvamuse koostaja(*): Nikolaos Chountis
Rapporteur(*): Nikolaos Chountis
– võttes arvesse OECD Istanbuli deklaratsiooni „Ühiskondade progressi mõõtmine ja edendamine”, mis võeti vastu 30. juunil 2007;
– having regard to the OECD Istanbul Declaration on ‘Measuring and Fostering the Progress of Societies’, adopted on 30 June 2007,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta ( KOM(2010)0132 );
– having regard to the Commission proposal for a regulation on European environmental economic accounts (COM(2010)132),
– võttes arvesse majandustegevuse ja sotsiaalsete edusammude mõõtmise kõrgetasemelise komisjoni aruannet (Stiglitzi, Seni ja Fitoussi 2008. aasta aruanne),
– having regard to the report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz, Sen and Fitoussi report 2008),
4. on veendunud, et kuigi SKP on makromajanduse kindel mõõdupuu, on sel ühiskonna üldise arengu näitajana mitmeid puudusi; eelkõige ei kajasta see sotsiaalseid tegureid nagu töötus, vaeghõive, oodatav eluiga ja haridus- ja tervishoiusüsteemide kvaliteet, samuti ei võta see arvesse tulude jaotuse ebavõrdsust, turuväliseid tegevusalasid osana majanduslikust väärtusloomest (nt vabatahtlik töö, majapidamistööd, ebaseaduslik tegevus) ega keskkonna välismõju, kusjuures SKP suureneb, kui vahendeid investeeritakse niisuguste negatiivsete arengute vastasesse võitlusesse nagu suurenenud sotsiaalsed probleemid, nii et hävingut (oma kõigis eri vormides) mõõdetakse SKPs majandusliku kasuna;
Believes that, although GDP is a solid measure of macroeconomic activity, it suffers from many shortcomings as an indicator for overall societal development; in particular, it does not record important social factors like unemployment, underemployment, life expectancy or the quality of the education and health systems, nor does it account for disparities in income distribution, non-market activities that contribute to economic value creation (such as voluntary work, domestic work and illegal activities) and negative environmental externalities and it increases when resources are invested in countering negative developments like increases in social problems, so that destruction (in all its forms) is measured as economic gain by GDP;
6. on seisukohal, et majanduse, sotsiaalvaldkonna ja keskkonnaküsimuste üha tihedamat vastastikust seotust silmas pidades on eri sotsiaal-majanduslike tunnuste arvessevõtmine Euroopa tasandil võimalik põhiliselt SKP kaudu, ning et SKP peab jääma peamiseks kriteeriumiks finantseraldiste taseme määramisel tulevases ühtekuuluvuspoliitikas, kuid rõhutab vajadust võtta riigi ja piirkondlikul tasandil rohkem arvesse keskkonna- ja sotsiaaltegureid ning määrata ka selleks kindlaks sobivad kriteeriumid;
Takes the view, in the light of the ever closer degree of interdependence between economic, social and environmental issues, that GDP is the main indicator which makes it possible to take account of differing socioeconomic characteristics at European level, and has to remain the main criterion of the level of financial allocations in the future cohesion policy, but emphasises the need to take greater account of environmental and social factors at national and regional level and to determine suitable criteria for that purpose as well;
12. palub komisjonil seetõttu säilitada SKP põhinäitajana, kui ta kavandab meetmeid heaolu ja majanduskasvu suurendamiseks ning määrab selle alusel kindlaks abikõlblikud piirkonnad Euroopa tasandil, ning märgib, et selles kontekstis tuleks riiklikele ametiasutustele endiselt jätta voli kasutada sobivaks peetaval otsustamistasandil muid näitajaid, et võtta arvesse piirkondade ja linnade eripära ning saavutada ELi 2020. aasta strateegia eesmärgid;
Calls on the Commission, therefore, to retain GDP as the key indicator when planning measures to enhance prosperity and economic performance and to identify regions eligible for support on that basis at European level, in which connection national authorities must continue to be given the leeway to use other social, environmental and infrastructure-related indicators at the appropriate level, with a view to taking account of the specific circumstances of regions, towns and cities and meeting the objectives of the EU 2020 Strategy;
16. on siiski seisukohal, et SKP kui ainsa statistilise näitaja diskuteeritavus ja täiendavate näitajate kasutuselevõtt annab riigi ja Euroopa tasandi majanduspoliitikale uue suuna, millega lisanduvad uued aspektid, mis on seotud arengu kvaliteedi ja kodanike jõukusega.
Notes, however, that questioning GDP as the sole statistical indicator and introducing supplementary indicators will lead to economic policies at national and European level in new directions and introduce new aspects relating to the quality of development and the prosperity of citizens.
Arengukomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. loodab, et komisjoni ettepanek hinnata edusamme keskkonnaalaste ning puhtmajanduslike näitajate abil ühildub ja on kooskõlas olemasolevate ülemaailmsete algatustega nagu ÜRO inimarengu indeks;
Hopes that the Commission proposal to measure performance on environmental as well as purely economic indicators will be compatible and consistent with existing global initiatives, such as the UN Human Development Index;
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– võttes arvesse olemasolevaid Euroopa sotsiaalset progressi, heaolu ja säästvat arengut hõlmavaid statistilisi vahendeid, nagu ELi sissetuleku ja elutingimuste uuring (EU-SILC), tööjõu-uuring (LFS), Eurobaromeeter, Euroopa väärtusuuring (EVS) ja Euroopa sotsiaaluuring (ESS);
– having regard to existing statistical instruments covering some dimensions of social progress, well-being and sustainable development in Europe such as the EU-SILC, the Labour Force Survey (LFS), Eurobarometers, the European Values Survey and the European Social Survey (ESS),
– võttes arvesse Stiglitzi aruannet (majandustegevuse ja sotsiaalsete edusammude mõõtmise komisjoni aruanne
– having regard to the Stiglitz Report (Report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress
http://www.stiglitz-sen-fitoussi.fr/documents/rapport_anglais.pdf ), milles antakse ülevaade seitsmest mõõtmest, mida tuleks uute näitajate väljatöötamisel arvestada;
http://www.stiglitz-sen-fitoussi.fr/documents/rapport_anglais.pdf ), which provides an overview of the seven dimensions to be taken into account when developing new indicators,
A. arvestades, et SKP on majanduskasvu oluline näitaja, kuid ebapiisav üksikvahend poliitikale suuna andmiseks, et lahendada 21. sajandi probleeme, ning nõuab lisanäitajaid, sealhulgas need, millega mõõdetakse majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, ja keskkonnanäitajaid;
A. whereas GDP, while an important indicator of economic growth, is inadequate as a single instrument for guiding policy to meet the challenges of the 21st century, and requires additional indices including those that measure economic and social cohesion and environmental indicators,
B. arvestades, et finants-, sotsiaal- ja majanduskriis on näidanud, et ainuüksi SKP-l põhinev majandusstrateegia ei võimalda välja arendada jätkusuutlikku mudelit, seepärast on vaja juurdepääsu asjakohasele ja ülevaatlikule teabele, mis puudutab majapidamiste reaalseid sissetulekuid;
B. whereas the financial, economic and social crisis demonstrates that an economic strategy based purely on GDP does not make it possible to develop a sustainable model, therefore making it very necessary to have access to relevant and comprehensive information concerning the development of real household incomes,
C. arvestades, et kuna vaesus ja sotsiaalne tõrjutus solvavad inimväärikust, tähendab progress Euroopa Liidu praegusel sotsiaalse arengu tasemel eelkõige seda, et võimaldatakse sotsiaalsete lõhede ja vaesuse kaotamise abil individuaalset ja kollektiivset poliitilist, sotsiaalset ja demokraatlikku osalemist kõigile;
C. whereas, given that poverty and social exclusion are affronts to human dignity, progress at the present stage of social development in the European Union primarily means facilitating individual and collective political, social and democratic participation for all by eliminating social divisions and poverty,
1. märgib, et kuna vertikaalset tulude jaotumist alati ei toimu, süveneb järjest rohkem lõhe majandustulemusi peegeldava ametliku statistika vahel ja selle vahel, milliseks peavad inimesed oma elutingimusi ja elukvaliteeti, ning see võib põhjustada usaldamatust valitsuse ja demokraatliku protsessi vastu; märgib, et subjektiivset heaolu Euroopas mõjutab mitte üksnes sissetulek, vaid ka ühiskonna tajutav kvaliteet
Notes that as vertical wealth distribution is sometimes not realised, there is an increasing gap between what official statistics say about economic performance and how people perceive their own living conditions and quality of life, and also that this can lead to a lack of trust in government and the democratic process; notes that subjective well-being in Europe is not only influenced by income, but also by the perceived quality of society
Vastavalt Eurofoundi uuringuandmetele vähenes ajavahemikul 2007. aasta IV kvartalist kuni 2009. aasta septembrini ELis üldine rahulolu eluga keskmiselt 4% võrra.
According to Eurofound’s findings, between the last quarter of 2007 and September 2009 the average level of satisfaction with life in general across the EU fell by about 4%.
Muutused eluga rahulolu tasemes kajastavad SKP muutust sellistes liikmesriikides nagu Balti riigid, kuid ei vasta SKP suhteliselt vähesele langusele riikides nagu Malta või Prantsusmaa.
The pattern of change in life satisfaction reflects changes in GDP in countries such as the Baltic States but does not correspond to the relatively small declines in GDP of countries such as Malta or France.
(Allikas: Elukvaliteedi arengutendentsid ELis: 2003–2009, Eurofound, 2010).
(Source: Trends in quality of life in the EU: 2003-2009, Eurofound, 2010).
Riigisiseselt avaldavad erinevused sissetulekutes ning tajutav korruptsioonitase märkimisväärset mõju usaldusele poliitiliste institutsioonide vastu.
Within countries, income differences and perceived corruption have a considerable impact on trust in political institutions.
2. toonitab, et ühiskond, sealhulgas sotsiaalpartnerid ja esindusorganisatsioonid, tuleb kaasata näitajate ning sotsiaalse kaasatuse, ühiskonna heaolu, sotsiaalse integratsiooni ja õigluse tasemete valimisse, kasutades alternatiivseid näitajaid, mis puudutavad loodusliku keskkonna olukorda ja jätkusuutlikkust, et aidata luua konsensust, mis on vajalik, et töötada välja ühine seisukoht ühiskondlike eesmärkide kohta;
Stresses the need to engage society, including the social partners and representative organisations, in the selection of indicators and, through the combined use of alternative indicators concerning the condition and sustainability of the natural environment, the levels of social inclusion, social well-being, social integration and fairness, to help build the consensus which is necessary in order to develop a shared view of societal goals;
4. rõhutab, et näitajad peavad põhinema statistilisel teabel, mis on asjakohane, õigeaegne, täpne, kättesaadav, võrreldav ja sidus kõigis liikmesriikides;
Stresses the need to base the indicators on statistical information which is relevant, timely, accurate, accessible, comparable and coherent in all Member States;
7. on seisukohal, et komisjon peaks lisama täiendavaid näitajaid tavapärastele vahenditele, millega hinnatakse arengut ELi 2020. aasta strateegias sõnastatud eesmärkide saavutamisel;
Considers that the Commission should add alternative indicators to the conventional instruments for assessing progress towards the attainment of the objectives formulated in the EU 2020 Strategy;
– võttes arvesse OECD 30. juuni 2007. aasta Istanbuli deklaratsiooni „Ühiskondade progressi mõõtmine ja edendamine”;
– having regard to the OECD Istanbul Declaration of 30 June 2007 on ‘Measuring and Fostering the progress of societies’,
– võttes arvesse ELi 2020. aasta strateegia ELi majandus- ja tööhõivepoliitika koondsuuniseid, mille Euroopa Komisjon esitas 27. aprillil 2010;
– having regard to the EU 2020 integrated guidelines for European economic and employment policies, proposed by the European Commission on 27 April 2010,
– võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2010. aasta ettepanekut võtta vastu määrus Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta ( KOM(2010)0132 );
– having regard to the Commission proposal of 9 April 2010 for a regulation on European environmental economic accounts ( COM(2010)0132 ),
– võttes arvesse majandustegevuse ja sotsiaalsete edusammude mõõtmise kõrgetasemelise komisjoni aruannet (Stiglitzi, Seni ja Fitoussi 2008. aasta aruanne), mis esitati 14. septembril 2009;
– having regard to the report of the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz, Sen and Fitoussi report 2008), presented on 14 September 2009,
– võttes arvesse ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitlevat algatust (TEEB), mille kiitsid G8+5 juhid heaks 2007. aasta juunis, ja selle 2009. ja 2010. aasta avaldatud tulemusi;
– having regard to the global Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) initiative, endorsed by the G8+5 leaders in June 2007, and to its results, published in 2009 and 2010,
– võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tööstuspoliitika tegevuskava kohta ( KOM(2008)0397 );
– having regard to the Commission communication of 25 June 2008 on the Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan ( COM(2008)0397 ),
A. arvestades vajadust koostada suunised arutelu põhjal SKP heade külgede ja puuduste üle sotsiaalse ja majandusliku tulemuslikkuse ning sellega seotud sotsiaalse arengu mõõtmise ja hindamise vahendina;
A. whereas there is a need to translate into guidelines the debate on the benefits and limitations of GDP as a yardstick for measuring and evaluating the social and economic performance and, by association, social progress,
B. arvestades, et SKP on jätkuvalt otsustava tähtsusega näitaja makromajandusliku tegevuse mõõtmisel, aga selles ei võeta siiski piisavalt arvesse turuga mitteseotud aspekte ja seega tuleks see asendada mõõtmiseks paremini sobivate täpsete ja teostatavate näitajatega, milleks on näiteks sotsiaalne kaasatus või keskkonnaalased eesmärgid;
B. whereas GDP remains the key indicator for measuring macroeconomic activity, but does not, however, take sufficient account of non-market aspects, and therefore needs to be supplemented with a concise and actionable set of other indicators more suitable for measuring, for example, social inclusion or environmental objectives,
C. arvestades, et statistilisel keskmisel põhinevad näitajad ei suuda kajastada suurenenud sotsiaalseid ja majanduslikke erinevusi;
C. whereas indicators based on statistical averages are not able to reflect increased social and economic disparities,
D. arvestades, et tuleks eristada praegust ja tulevast heaolu; arvestades, et tuleks rõhutada, et ka jätkusuutlikkust on vaja hinnata nii majandusliku kui ka keskkonnamõõtme seisukohast,
D. whereas a distinction between current and future well-being should be made; whereas it should be underlined that sustainability also needs to be assessed in both its economic and environmental dimensions,
Edu mõõtmine muutuvas maailmas” ( KOM(2009)0433 lõplik), milles rõhutatakse vajadust SKPd parandada ja täiendada; toetab eelkõige tööd, mida tehakse rahvamajanduse arvepidamise süsteemi laiendamisel keskkonna- ja sotsiaalteguritele;
Welcomes the Commission communication of 20 August 2009 on ‘GDP and beyond, measuring progress in a changing world’(COM(2009)433final), which highlights the need to improve and complement GDP; supports in particular the work undertaken on the extension of national accounts to environmental and social factors;