natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kuigi tööturu soolise ebavõrdsuse mustrid ja põhjused on kindlalt seotud elutsükli etapiga ning enamus ELi riike tunnustab elutsükli-käsitusviisi edendamise tähtsust töötegemisele, on enamik soolist võrdõiguslikkust edendavaid aktiivse tööturupoliitika meetmeid suunatud täiesealistele naistele ja meestele, jättes sageli noorte ja eakate naiste ebasoodsama olukorra võrreldes samaealiste meestega tähelepanuta.
Though the patterns and causes of gender inequality in the labour market are strictly related to the stage of lifecycle and the importance of promoting a lifecycle approach to work is widely acknowledged by most EU countries, the majority of the active labour market policies promoting gender equality are addressed to women and men in adulthood, often disregarding the disadvantaged position of young and old women compared with men of the same age.
Kuigi enamik liikmesriike tunnustab asjaolu, et eakamad naised on tööhõive osas ebasoodsas olukorras, ei ole viimastel aastatel eakamate töötajate jaoks võetud meetmed üldiselt selgelt soolist võrdõiguslikkust edendavad või nendes ignoreeritakse eakamate meeste ja naiste erinevat olukorda.
Even though the majority of Member States recognise that older women are at a disadvantage in terms of labour inclusion, measures taken for older workers in recent years are, in general, either not explicitly gender mainstreamed or largely ignore the different situations of older men and women.
Aktiivsena vananemise põhimõte on seni keskendunud peamiselt eakamate töötajate tööalasele konkurentsivõimele, mis tingib pensioni- ja sotsiaalkindlustusreformide domineeriva rolli, mille peamine eesmärk on pensioniea tõstmine seadustes.
The approach to active ageing has so far extensively focussed on senior worker employability, resulting in a dominant role played by pensions and social security reforms, with the main aim of postponing the age of retirements by law.
Enamus meetmeid rajanevad samas töötamise ja pensionile jäämise meestekesksel domineerival tsüklil ega taga soolist võrdõiguslikkust.
However, most measures are based on the dominant male trajectory of work and retirement and are not explicitly gender mainstreamed.
Seega iseloomustab naiste tööhõivet korduv karjääri katkestamine, osalise tööajaga töötamine, madal töötasu ja palgalõhe nende ja meeste vahel ning vanemas eas võivad nad kogeda mitmekordset diskrimineerimist.
Thus, while repeated career breaks, part-time work, low pay and the gender pay gap characterise women’s employment, in old age they may be the object of multiple discrimination.
Näiteks peetakse tööturul naisi sageli „vanaks” palju varasemas eas kui mehi, samas kui hooldamise koorem võib olla suureks takistuseks eakamate naiste töötamisele.
For example, in the labour market women are frequently regarded as ‘old’ at a much younger age than men, while care burdens can produce high barrier to the employment of older women.
Seetõttu tuleb alles välja töötada selge soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise strateegiaga süstemaatiline ja laiahaardeline tegevusplaan aktiivsele tööturupoliitikale, hõlmates töötervishoiu ja -ohutuse meetmeid.
So a systematic and comprehensive approach to active labour market policies including special health and safety measures at workplaces with an explicit gender mainstreaming strategy is yet to be developed.
Olukorrast ja probleemidest paremini aru saamiseks ja suundumuste ennustamiseks on vaja koguda ja analüüsida võrreldavaid sool ja vanusel põhinevaid andmeid.
For a better understanding of the situation and challenges as well as to predict the trends, comparable gender and age-specific data need to be collected and analysed.
Kuigi pensionile jäämine on eakamatele meestele peamiseks tööturult kõrvale jäämise põhjuseks, on eakamate naiste puhul olukord keerulisem.
Although retirement is the main reason for older men to be outside the labour market, the picture is more mixed for older women.
Nende jaoks on isiklikud või perekonnaga seotud kohustused olulisemaks tööturult kõrvale jäämise põhjuseks kui pensionile jäämine.
For them personal or family responsibilities are a more important reason for the non-participation than retirement.
Kohustuslikus korras pensionile saatmise peatamine paremate tugiteenuste pakkumisega eelkõige eakamatele naistele ning teatud eakamate töötajate tööturu väljavaadetega seotud negatiivse maine probleemi lahendamine võib viia eakamate inimeste aktiivse tööturul osalemise märkimisväärse tõusuni.
Terminating the practice of compulsory retirement, providing greater care support facilities, in particular for older women and addressing the negative perceptions of certain older workers about their labour market prospects could result in significant increases in the active participation of older people.
Eakamate töötajate pikemaajalise töötamise edendamiseks tuleks kaaluda asjaomaste töötamisvõimaluste ja õigete töötingimuste loomist.
It should be considered to create appropriate employment opportunities and the right working and employment conditions to encourage older workers to remain in work for longer.
Huvitav asjaolu on see, et kõrge naiste tööhõivega riikides on ka suurem sündimuse määr, mis viitab sellele, et naiste rahuldava töö- ja eraelu tasakaalu saavutamine võib olla keskne nii kõrge naiste tööhõive kui ka suhteliselt kõrge sündimuse määra jaoks.
Interesting fact is that countries with high levels of female employment also have higher fertility rates, suggesting that achieving a satisfactory work–life balance for women may be crucial to both higher female employment and a relatively high fertility rate.
Osalise töökoormusega töötamist peetakse heaks järkjärgulise töölt pensionile ülemineku viisiks, kuid osalise koormusega töötab vaid ligi 11% meestest ja 38% naistest vanuses 55–64 aastat.
Part-time work is seen as a good way of achieving a gradual transition from work to retirement, but only about 11% of men and 38% of women aged 55–64 years work part time.
Seega tundub tüüpiliseks üleminekuks olevat endiselt täistööajaga töötamiselt täispensionile jäämine.
Thus, the typical transition still seems to be from full-time employment to full-time retirement.
Naised kui hooldajad
Woman as care-givers
Eakamad naised annavad olulise panuse ühiskonda mitmel erineval moel: nad pakuvad abi oma lastele ja lastelastele kuid ka vanematele, nad on põhilised hooldajad ja töötavad vabatahtlikena, kuid eakamate inimeste hooldajarolli ei tunnustada piisavalt.
Older women represent an important contribution to the society in a variety of ways: they offer help to their children and grandchildren but also parents, they are the primary care-givers and work as volunteers, however the caring role of older people is not sufficiently appreciated.
Pikaajalise hoolduse probleem on eriti tundlik soolise võrdõiguslikkuse lähenemise jaoks, kuna enamikus Euroopa riikides on naised nii peamisteks kasusaajateks (nende üldiselt pikema oodatava eluea tõttu) kui ka hooldajateks (pakkudes tavaliselt tasuta mitteametlikku hooldust, mis mõjutab sageli nende elukvaliteeti).
The issue of long-term care is particularly sensitive to a gender approach, because in most European countries women are the majority of both the beneficiaries (due to their generally longer life expectancy) and the care suppliers (usually supplying unpaid, informal care which often impacts on their quality of life).
Enamik eakate ja puudega inimeste hooldajaid on naised ning rahvastiku vananemise tõttu kasvab naiste kantav koorem pidevalt, mõjutades ühtlasi nende elukvaliteeti.
The majority of carers for the elderly and the disabled are women and due to the phenomenon of the ageing population the care burden that women have to bear is constantly increasing, impacting also on their quality of life.
Järjest suurenev osa Euroopa rahvastikust vajab igapäevaelus abi, mida pakuvad väga sageli vabatahtlikult naised.
In Europe a growing share of the population needs assistance in daily living, which is very often provided by women on a voluntary basis.
Vahel võib pideva hoolduse vajadus põhjustada selle, et hooldaja loobub tööl käimisest.
Sometimes the need of continuous assistance may induce the carer to leave work.
Kuna perekonna hooldajad on peamiselt üle 50-aastased naised, kelle tööhõive määr jääb endiselt ELi eesmärkidele alla, nõuab nende töötamisvõimaluste parandamine uut poliitikat ja vahendeid, mis võimaldab ühitada nende töö- ja pereelu ning edendada perekondades põlvkondadevahelist solidaarsust.
As family carers are mainly women over 50, whose employment rates still fall short of EU targets, improving their employment options will require new policies and resources to enable them to reconcile work and family life and promote intergenerational solidarity within families
Naiste osakaal eraldatud eakate inimeste seas on sageli ülearu suur ning see kasvab, mis on tingitud kasvavast lahutuste arvust ja meeste lühemast oodatavast elueast.
Women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly, as a consequence of rising divorce rates and shorter life-expectancy of men.
Leskedel ja üksikutel eakatel naistel on üldiselt suurem vaesuse, eraldatuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk.
Widows and lone elderly women in general are at a higher risk of poverty, isolation and social exclusion.
OECD andmetel võib mitteametlikud hooldajad jagada kolme kategooriasse.
According to the OECD, informal care-givers can be divided into three categories.
Esimesse kategooriasse kuuluvad sugulased, sõbrad või vabatahtlikud, kes ei saa oma panuse eest mingit kompensatsiooni.
The first includes relatives, friends or volunteers that do not receive any form of compensation for their engagement.
Teise kategooriasse kuuluvad mitteametlikud hooldajad, kes saavad rahalist hüvitist rahaliste hüvitiste programmide ja tarbijavaliku programmide raames.
The second category includes informal care-givers that receive cash benefits/allowance as part of cash benefit programmes and consumer-choice programmes.
Nemad on tavaliselt sugulased või sõbrad.
They are usually relatives or friends.
Viimasesse kategooriasse kuuluvad deklareerimata või ebaseaduslikud mitteametlikud hooldajad.
The last category includes undeclared/illegal informal care-givers.
Need on hooldajad, kes saavad hooldatavatelt teatud laadi tasu, kuid neil ei ole mingit töölepingut.
They are care-givers who receive some form of payments by care recipients but without any form of employment contract.
Eakamate naiste nende pensioni kaudu karistamise vältimiseks tasustamata hoolduse pakkumise ja seetõttu tööturult lahkumise eest võib kaaluda mitmeid võimalusi.
In order to avoid penalisation of older women in their pension entitlement for providing unpaid care and thus leaving the labour market, several options could be considered.
Võttes arvesse mitteametliku hooldamise tähtsust paljudes ühiskondades ja naiste ülekaalukat rolli hooldajatena, võivad mitteametlikku hooldust toetavad meetmed avaldada positiivset soolist mõju seoses naiste tööturul osalemisega ja tööturu töö ning hooldamise kohustuse ühitamisega.
Given the relevance of informal care in many societies and women’s predominance as care-givers, measures supporting informal carers may exert a positive gender impact in terms of women’s labour inclusion and reconciliation between market work and caring responsibilities.
Mitteametlike hooldajate toetamine võib hõlmata teavet ja koolitust, maksusoodustusi ja makseid, ettevõtete või algatuste reguleerimist eraõiguslike organisatsioonide poolt eesmärgiga hõlbustada töö ja hooldamise ühildamist.
Support for informal care-givers may include information and training, tax benefits and payments, regulations of businesses or initiatives by private organisations to facilitate combining work and care-giving.
Nii võrdset juurdepääsu pikaajalisele hooldusele kui ka mitteametlike hooldajate töötamist toetavad poliitikaalgatused hõlmavad järgmist: hooldajapuhkus, pensioniosakud, rahalised hüvitised ja eraldised või nendega võrdväärne hüvitis ning paindlik tööaeg.
The policy initiatives supporting both an equitable access to LTC and the work of informal care-givers include: care leave, pension credits, in-kind and in-cash benefits and allowances, and flexible working time.
Pikaajalise hoolduse pakkumine võib toetada naisi nende töö säilitamisel ja avaldada asjaomast soolist mõju seoses elukvaliteedi ja sotsiaalse kaasatusega nii hooldajale kui ka hooldatavale.
The provision of long-term care service may support women in retaining their work and may exert a relevant gender impact in terms of quality of life and social inclusion, both for the carer and for the recipient of the care.
Lisaks on mõnes liikmesriigis vanemapuhkust laiendatud vanavanematele.
Furthermore, in a few Member States, parental leave is extended to grandparents.
Sellised algatused on siiski veel erandlikud.
However, such initiatives are still exceptional.
Eakamate naiste terviseprobleemid
Health issues of older women
On haigusi, mis mõjutavad tõenäolisemalt naisi kui mehi.
There are diseases that more probably effect women than men.
Seetõttu võib olla abi soopõhisest lahendusest.
Therefore a gender specific approach should help.
On mitmeid valdkondi, kus sooliste uuringute edendamisest võib palju abi olla ning kus tulemus tooks naiste tervisele kasu.
There are a number of areas which would greatly benefit from stimulation of gender specific research and where the outcome would benefit women’s health.
Vananevaid naisi ohustavad eelkõige ealised haigused, eriti rinnavähk, mäluhäired (näiteks dementsus ja Alzheimeri tõbi), osteoporoos ja reumatoidartriit.
Ageing women are particularly vulnerable to age-related diseases, especially breast cancer, memory disorders, (e.g. dementia and Alzheimer’s), osteoporosis and rheumatoid arthritis.
Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel kannatab 40% kõigist üle 50-aastastest naistest osteoporoosist tingitud luumurdude käes.
According to the WHO 40% of all women over 50 will suffer an osteoporotic fracture.
Lisaks on koos diabeedi või kõrge vererõhuga südame-veresoonkonna haigustega seotud komplikatsioonid sagedasemad naistel kui meestel.
Furthermore, complication related to coronary vascular diseases in the presence of diabetes or hypertensions is more common in women than in men.
Ennetamine on keskse tähtsusega.
Prevention is of crucial importance.
Mõnes liikmesriigis on soospetsiifilised kontrolliprogrammid juba kättesaadavad, kuid mitte kõikjal.
In some Member States gender specific screening programmes are already available, but not in all.
Mõnes liikmesriigis on rinnavähi ennetusprogrammid 50–69-aastastele naistele tasuta ning moodustavad riikliku tervisekindlustuse osa.
Breast cancer prevention programmes are in some Member States free of charge for women aged 50-69 and part of the statutory health scheme.
Lisaks kutsutakse mõnes liikmesriigis kõnealuses vanuses naisi isiklikult kirjalikult iga kahe aasta tagant mammograafilisele uuringule.
What’s more, in some Member States, women from this age group are personally invited in writing for mammographic screening every two years.
Enamik poliitikasuundi ja programme ei arvesta sugu, need ei ole suunatud konkreetselt eakamatele naistele, vaid pigem üldisemalt haavatavate rühmade sotsiaalsele kaasamisele.
Most policies and programmes are gender-blind, they do not explicitly target older women but rather aim at the social inclusion of more generic ‘vulnerable groups’.
Mitmekordne diskrimineerimine puudutab eakamaid naisi, keda diskrimineeritakse mitte üksnes nende vanuse, soo ja tervisliku seisundi põhjal, vaid ka muudel põhjustel, juhul kui nad kuuluvad haavatavasse rühma.
Multiple discrimination affects older women who are not only discriminated on the basis of their age, gender and health status, but, if belonging to vulnerable groups, also on other counts.
Lisaks on praegusel finantskriisil praeguste või edaspidiste eelarvekärbete tõttu oluline mõju eakamatele naistele, kes juba kannatavad tervise või puude tõttu diskrimineerimist, ning põhiliste teenuste, sealhulgas eelkõige tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste kättesaadavusele nende jaoks.
Moreover, the current economic crisis has significant consequences on older women already suffering discrimination for matters of health or disability, and on their access to basic services, especially health care and long-term care services, due to current or future budget cuts.
Lõpetuseks võib rahvastiku vananemise protsessi ja ühiskonnas toimuvate vältimatute muutuste nõuetekohane juhtimine aidata kaasa tugevamale majandus- ja sotsiaalpoliitikale.
Finally, proper management of the population’s ageing process and the inevitable changes in society may contribute to sounder economic and social policy.
Vaja on ületada domineeriv poliitiline retoorika rahvastiku vananemise teemal, mida peetakse ühiskonna sotsiaalseks ja majanduslikuks koormaks.
It is necessary to overcome the dominant political rhetoric on population ageing seen as a social and economic burden for society.
Keskse tähtsusega on soo ja vanuse mõõtme integreerimine kõigisse aktiivselt vananemise strateegiatesse kõigil valitsemise tasanditel.
It is crucial to integrate a gender and age dimension into all active ageing strategies at all governance level.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreeditkorraldustele ja otsearveldustele tehnilised nõuded ja muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing technical requirements for credit transfers and direct debits in euros and amending Regulation (EC) No 924/2009
Raportöör: Sari Essayah
Rapporteur: Sari Essayah
SISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS.................................................59
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 61
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreeditkorraldustele ja otsearveldustele tehnilised nõuded ja muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing technical requirements for credit transfers and direct debits in euros and amending Regulation (EC) No 924/2009
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2010)0775 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0775 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku ( C7‑0434/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 114 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0434/2010 ),
ELT C 155, 25.5.2011, lk 1. ,
OJ C 155, 25.5.2011, p.1. ,
Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata. ,
Not yet published in the Official Journal. ,
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust ( A7-0292/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0292/2011 ),
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreeditkorraldustele ja otsearveldustele tehnilised nõuded ja muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing technical requirements for credit transfers and direct debits in euros and amending Regulation (EC) No 924/2009
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreeditkorraldustele ja otsearveldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing technical and business requirements for credit transfers and direct debits in euro and amending Regulation (EC) No 924/2009
(1) Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks tuleb luua eurodes tehtavate elektrooniliste maksete integreeritud turg, kus ei tehta vahet riigisisestel ja piiriülestel maksetel.
(1) The creation of an integrated market for electronic payments in euros , with no basic distinction between national and cross-border payments is necessary for the proper functioning of the Internal Market .
Ühtse euromaksete piirkonna (edaspidi „SEPA”) projekti eesmärk on välja töötada ühtsed ELi maksevahendid , millega asendatakse praegused riiklikud maksevahendid .
To this end, the Single Euro Payments Area (hereinafter ‘ SEPA ’ ) project aims to develop common Union-wide payment instruments to replace current national payment instruments .
Üldkasutatavate ja ühtsete maksestandardite, eeskirjade ja tavade kehtestamise ning maksete integreeritud töötlemisega peaks SEPA tagama ELi kodanikele ja ettevõtjatele turvalised, kasutajasõbralikud ja usaldusväärsed eurodes osutatavad makseteenused.
As a result of the introduction of open, common payment standards, rules and practices, and through integrated payment processing, SEPA should provide Union citizens and businesses with secure, competitively priced, user-friendly, and reliable payment services in euros .
Samuti peaks SEPA projekti lõpuleviimine looma soodsad tingimused konkurentsi suurenemiseks makseteenustesektoris, samuti arengutegevuseks ja sujuvaks maksetealaste uuenduste rakendamiseks ELis.
Completing SEPA should also create favourable conditions for increased competition in payment services and for the unhindered development and swift, Union-wide implementation of payments-related innovations.
Seega peaksid eurodes osutatavad elektroonilised makseteenused suurendama mastaabisäästu, tõhustama tegevust ja tihendama konkurentsi ning seeläbi looma tingimused hindade alanemiseks .
Consequently, as a result of improved economies of scale, increased operating efficiency and strengthened competition , electronic payment services in euros should create a best-of-breed basis downward price pressure .
Selle mõju peaks olema märkimisväärne eelkõige liikmesriikides, kus maksed on võrreldes teiste liikmesriikidega suhteliselt kallid.
The effects of this should be significant, in particular in Member States where payments are, comparatively speaking , relatively expensive.
Seepärast ei tohiks üleminekuga SEPA-le kaasneda makseteenuste kasutajatele ja eelkõige tarbijatele üldist hinnatõusu.
The transition to SEPA should therefore not be accompanied by overall price increases for payment service users in general and for consumers, in particular.
(1) Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks tuleb luua eurodes tehtavate elektrooniliste maksete integreeritud turg, kus ei tehta vahet riigisisestel ja piiriülestel maksetel.
(1) The creation of an integrated market for electronic payments in euro , with no distinction between national and cross-border payments is necessary for the proper functioning of the i nternal m arket .
Ühtse euromaksete piirkonna (edaspidi „SEPA”) projekti eesmärk on välja töötada ühtsed ELi makseteenused , millega asendatakse praegused riiklikud makseteenused .
To this end, the Single Euro Payments Area (hereinafter " SEPA " ) project aims to develop common Union-wide payment services to replace current national payment services .
Üldkasutatavate ja ühtsete maksestandardite, eeskirjade ja tavade kehtestamise ning maksete integreeritud töötlemisega peaks SEPA tagama ELi kodanikele ja ettevõtjatele turvalised, konkurentsivõimelise hinnaga, kasutajasõbralikud ja usaldusväärsed eurodes osutatavad makseteenused.
As a result of the introduction of open, common payment standards, rules and practices, and through integrated payment processing, SEPA should provide Union citizens and businesses with secure, competitively priced, user-friendly, and reliable payment services in euro .