natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S. arvestades, et kriitiline märkus kinnitab kaebuse esitajale, et kaebus oli põhjendatud ja näitab institutsioonile, milles see eksis, nii et institutsioon saab haldusomavoli edaspidi vältida; arvestades, et viimastel aastatel on kriitiliste märkuste arv pidevalt vähenenud, langedes 44 juhtumilt 2008. aastal ja 35 juhtumilt 2009. aastal 33 juhtumini 2010. aastal;
S. whereas a critical remark confirms to the complainant that the complaint was justified and indicates to the institution what it has done wrong, so it can avoid maladministration in the future; whereas over the last few years the number of critical remarks has been showing a continual decrease, falling from 44 in 2008 and 35 in 2009 to 33 in 2010,
T. arvestades, et soovitusettepanek esitatakse juhtudel, kui on vajalikud ombudsmani järelmeetmed, kui haldusomavoli on võimalik kõrvaldada või kui haldusomavoli on eriti tõsine või sellel on üldine mõju;
T. whereas a draft recommendation is issued in cases where follow-up action by the Ombudsman is necessary, where the maladministration can be eliminated or where the maladministration is particularly serious or has general implications,
U. arvestades, et ombudsman tuvastas 2010. aastal haldusomavoli 12% juhtumitest (40); arvestades, et soovitusettepanekute esitamisega saavutas ta neist seitsme puhul positiivse tulemuse;
U. whereas the Ombudsman identified instances of maladministration in 12 % of the cases (40) in 2010; whereas he obtained positive outcomes in seven of these cases by making draft recommendations,
V. arvestades, et kui institutsioon või asutus ei vasta soovitusettepanekule rahuldavalt, võib ombudsman esitada Euroopa Parlamendile eriaruande;
V. whereas if an institution or body fails to respond satisfactorily to a draft recommendation, the Ombudsman may send a special report to the European Parliament,
W. arvestades, et eriaruanne kujutab endast äärmist vahendit ja viimast sisulist sammu, mille ombudsman juhtumi käsitlemiseks teeb, sest resolutsiooni vastuvõtmine ja parlamendi volituste teostamine on parlamendi poliitilise tahte küsimused;
W. whereas a special report constitutes the Ombudsman’s ultimate weapon and is the last substantive step he takes in dealing with a case, since the adoption of a resolution and the exercise of Parliament’s powers are matters for the political judgment of the Parliament,
1. kiidab Euroopa Ombudsmani esitatud 2010. aasta aruande heaks; õnnitleb ombudsmani tema tagasivalimise puhul 2010. aasta jaanuaris;
Approves the Annual Report for 2010 presented by the European Ombudsman; congratulates the Ombudsman on his re-election in January 2010;
3. rõhutab, et läbipaistvus, juurdepääs teabele ja Euroopa kodanike õiguste austamine on kodanike ja institutsioonide vahelise usalduse säilitamise olulised eeltingimused;
Stresses that transparency, access to information and respect for the rights of European citizens are essential preconditions for maintaining trust between citizens and the institutions;
6. märgib, et nende viieteistkümne aasta kogemus on andnud ombudsmani institutsioonile väga hea ülevaate haldusomavoli suundumustest, süsteemsetest probleemidest ja asutuste struktuursetest nõrkustest, mis võimaldab ombudsmanil asutusi juhendada, et vältida vigade kordamist ja parandada nende töö kvaliteeti ja läbipaistvust;
Notes that the experience of these fifteen years of activity has provided the Ombudsman institution with a real insight into trends in maladministration, systemic problems and structural weaknesses in administrations, which enables it to provide guidance for administrations with a view to avoiding the repetition of mistakes and improving the quality and transparency of their work;
12. kutsub ombudsmani üles hoidma Euroopa Parlamenti kursis arengutega tema suhetes uue Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Ülemkoguga;
Calls on the Ombudsman to keep Parliament informed of developments in his relations with the new European External Action Service and the European Council;
15. julgustab Euroopa Ombudsmani jätkama Euroopa ombudsmanide võrgustiku edendamist, et töötada välja ulatuslik andmebaas ning teavitada ELi kodanikke paremini Euroopa Ombudsmani, riiklike ombudsmanide ja Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni pädevusvaldkondade jaotusest;
Encourages the European Ombudsman to continue to promote the European Network of Ombudsmen with a view to developing a comprehensive data base and better informing EU citizens about the apportionment of responsibilities between the European Ombudsman, national ombudsmen and Parliament’s Committee on Petitions;
18. tunnustab ombudsmani asjaolu puhul, et uurimise lõpuleviimisele keskmiselt kulunud aeg muutub pidevalt lühemaks (umbes 9 kuud 2009. ja 2010. aastal); nõuab, et võetaks kasutusele vajalikud vahendid selle aja veelgi lühemaks muutmiseks, et paremini rahuldada ELi kodanike ootusi;
Congratulates the Ombudsman on the fact that the average time required for completing inquiries is becoming shorter and shorter (approximately nine months in 2009 and 2010); requests that the necessary means are used to reduce it still further in order to be more able to better meet the expectations of EU citizens;
23. nõuab niisuguse teavituskampaania käivitamist, mille eesmärk on veenda ELi institutsioonide töötajaid ombudsmani valmiduses kuulata ära ja arutada küsimusi ning rõhutada ombudsmani sekkumise eeliseid, et tuua ELi institutsioonide administratsioonid ELi kodanikele lähemale;
Calls for the launch of an information campaign designed to reassure the staff of the EU institutions as to the Ombudsman’s willingness to listen and discuss issues, and to highlight the advantages of intervention by the Ombudsman with a view to bringing the administrations of the EU institutions closer to EU citizens;
26. julgustab ombudsmani jätkama dokumentidele juurdepääsu põhiõiguse, otsustamisprotsessi läbipaistvuse põhimõtete nõuetekohase rakendamise, kodanikusõbraliku teeninduskultuuri ja ELi institutsioonide, asutuste ja organite proaktiivse suhtumise nõudmist dokumentide avalikku kasutusse andmisega seoses, mis on ELi institutsioonide läbipaistvuse ja vastutuse põhiprintsiip; teeb ettepaneku, et heade tavade näiteid levitataks ELi kodanike hulgas, et võidelda ELi halduse negatiivse maine vastu ning edendada eri institutsioonide vahelist dialoogi nende halduse kvaliteeti mõjutavate probleemide üle;
Encourages the Ombudsman to continue to insist on the fundamental right of access to documents, the proper implementation of the principle of transparency in the decision-making process, a citizen-friendly culture of service and a pro-active attitude by the EU’s institutions, agencies and bodies with regard to putting documents into the public domain, which constitutes a basic principle for the transparency and responsibility of the EU institutions; proposes that examples of good practices be publicised among EU citizens in order to counter their negative image of the EU administration, as well as to promote dialogue between the different institutions on problems affecting the quality of their administration;
29. on siiski seisukohal, et ELi enda halduses haldusmenetluse ühiste siduvate eeskirjade ja põhimõtete vastuvõtmine, mida nõudis juba esimene Euroopa Ombudsman, ning sellega seoses teenuse põhimõtte kasutuselevõtt oleks parim viis püsiva muutuse tagamiseks ELi halduskultuuris, ning ootab seetõttu, et komisjon seaks sel eesmärgil ELi toimimise lepingu artikli 298 alusel määruse eelnõu esitamise esmatähtsale kohale;
Considers, nevertheless, that adopting common binding rules and principles on administrative procedure within the EU’s own administration, as already called for by the first European Ombudsman, and the introduction of the service principle in this context would be the best way to ensure a lasting shift in the administrative culture of the EU and expects, therefore, the Commission to make the presentation of a draft regulation to this end on the basis of Article 298 of the TFEU a priority;
10. mail 2011 esitas Euroopa Ombudsman 2010. aasta aastaaruande Euroopa Parlamendi presidendile Jerzy Buzekile.
On 10 May 2011 the European Ombudsman presented his Annual Report 2010 to Jerzy Buzek, the President of the European Parliament.
23. mail 2011 tutvustas ta aastaaruannet kohtumisel parlamendi petitsioonikomisjoniga, mis on tema institutsiooniga suhtlemise eest vastutav komisjon.
On 23 May 2011 he presented his report in the meeting of Parliament's Committee on Petitions, the committee responsible for relations with his institution.
20. jaanuaril 2010 valis Euroopa Parlament oma täiskogu istungil Strasbourgis Nikiforos Diamandourose Euroopa Ombudsmaniks tagasi ja 25. oktoobril 2010 andis ta Euroopa Liidu Kohtus Luksemburgis pühaliku ametivande.
Mr Nikiforos Diamandouros, the European Ombudsman, was re-elected by the European Parliament in its plenary Strasbourg session on 20 January 2010 and he took the solemn oath of office before the Court of Justice of the European Union in Luxembourg on 25 October 2010.
Euroopa Ombudsmani volituste õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 228 ja talle on antud volitus võtta vastu kaebuseid, mis puudutavad Euroopa liidu institutsioonide tegevuses ilmnenud haldusomavoli juhtumeid
The legal base for the European Ombudsman's mandate is Article 228 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) and he is empowered to receive complaints concerning instances of maladministration in the activities of European Union institutions
Käesolevas dokumendis hõlmab mõiste „institutsioon” ka liidu organeid, agentuure ja asutusi. .
4 For the purposes of this document the term ‘Institution’ also comprises the Union’s bodies, agencies and offices. .
Õigus Euroopa Ombudsmanile kaevata on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 24 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 43.
The right to complain to the European Ombudsman is provided for in Article 24 of the TFEU and in Article 43 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Ombudsmani volitused laienesid Lissaboni lepingu jõustumisega, hõlmates nüüd võimalikku haldusomavoli ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), sh ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames.
With the entry into force of the Lisbon Treaty the Ombudsman's mandate was broadened to include possible maladministration in the framework of the Common Foreign and Security Policy (CFSP), including the Common Security and Defence Policy (CSDP).
Ombudsmani antud haldusomavoli määratlus, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon, on järgmine: „haldusliku omavoli juhtum esineb, kui ametiasutus ei suuda toimida asutuse suhtes kehtivate kohustuslike reeglite või põhimõtete kohaselt”.
The Ombudsman's definition of maladministration, which is endorsed by the European Parliament and the European Commission, is that: "Maladministration occurs when a public body fails to act in accordance with a rule or principle which is binding upon it".
Institutsioonide jaoks tähendab see õigusriigi põhimõtte, hea halduse põhimõtete ja põhiõiguste austamise põhimõtete järgimist.
For the institutions this implies respect for the rule of law, for the principles of good administration and for fundamental rights.
Põhiõiguste hartas sisaldub õigus heale haldusele kui ELi kodanike põhiõigus (artikkel 41) ja harta on ELi institutsioonide asutustele siduv.
The Charter of Fundamental Rights includes the right to good administration as a fundamental right for EU citizens (Article 41) and the Charter is binding upon the administrations of EU institutions.
27. septembril 2010 tähistas Euroopa Ombudsmani institutsioon oma 15. aastapäeva.
On 27 September 2010 the institution of the European Ombudsman's celebrated its 15th anniversary.
Nende viieteistkümne aasta jooksul on institutsioon vaadanud läbi enam kui 36 000 kaebust ja lõpetanud enam kui 3800 võimaliku haldusomavoli juhtumi uurimist.
In these fifteen years the institution has dealt with more than 36 000 complaints and completed more than 3 800 inquiries into possible maladministration.
Nii paljude kaebustega tegelemise tulemusena on institutsioon kogunud märkimisväärse kogemustepagasi, mis võimaldab ombudsmanil selgelt mõista ELi institutsioonide asutuste haldusomavoli suundumusi, süsteemseid probleeme ja struktuurseid nõrkusi.
The result of processing so many complaints is that the institution has accumulated a considerable body of experience which gives the Ombudsman a clear insight into trends in maladministration, systemic problems and structural weaknesses in the administrations of EU institutions.
See võimaldab tal saavutada juhtumite hüvitamise, aidata tõsta ELi halduse kvaliteeti ja toetada hea tava levitamist ja rakendamist.
This enables him to provide redress, to help raise the quality of EU administrations and to help ensure that good practices are being spread and applied.
Ombudsmani 2010. aasta aastaaruandel on uus kujundus ja 2010. aastal võtsid nii Ombudsman kui ka Euroopa ombudsmanide võrgustik endale uue logo.
The Ombudsman's Annual Report 2010 has a new look and in 2010 both the Ombudsman and the European Network of Ombudsmen have taken on a new logo.
Lugejate arvamusele tuginedes ja kajastamaks institutsiooni uut visuaalset identiteeti ning püüdes samas ressursse parimal võimalikul viisil kasutada, kujundas ombudsman aastaaruande ümber, nii et see ei sisalda enam traditsioonilist sissejuhatust ja kokkuvõtet, vaid selles on nüüd eraldi ülevaade, milles ombudsman tõstab esile möödunud aasta kõige tähelepanuväärsemaid sündmusi.
Based on feedback from readers and to reflect the institution's new visual identity, while at the same time aiming to make the best possible use of resources, the Ombudsman's revamped annual report no longer contains the traditional Introduction and Executive Summary but now comes with a separate Overview in which the Ombudsman draws attention to the highlights of the reporting year.
2010. aastal registreeris ombudsman 2667 kodanike, äriühingute, liitude, valitsusväliste organisatsioonide ja piirkondlike asutuste kaebust (2009. aastal 3098) ja ta menetles neist kokku 2727.
In 2010 the Ombudsman registered 2 667 complaints from citizens, companies, associations, NGOs and regional offices (3 098 in 2009) and he processed a total number of 2 727.
744 kaebustest (27%) kuulus ombudsmani pädevusse.
Of these complaints 744 (27%) were within his mandate.
2010. aastal esitati saadud kaebustest peaaegu 58% interneti kaudu.
Almost 58% of the complaints received in 2010 were submitted using the internet.
Ombudsman viis kaebuste alusel läbi 326 uurimist ja alustas kaksteist omaalgatuslikku uurimist.
The Ombudsman completed 326 inquiries on the basis of complaints and launched twelve own-initiative inquiries.
Võimaluse korral püüab ombudsman saavutada positiivset tulemust, üritades saavutada sõbralikku lahendit, mis rahuldab nii kaebuse esitajat kui ka asjaomast institutsiooni.
When possible the Ombudsman tries to achieve a positive outcome by working towards a friendly solution that is satisfactory to both the complainant and the institution concerned.
2010. aastal saavutati sõbralik lahend 179 juhtumi puhul.
In 2010 friendly solutions were found in 179 cases.
Kui sõbralikku lahendit ei ole siiski võimalik saavutada, siis lõpetab ombudsman juhtumi kas kriitilise märkusega või koostab soovitusettepaneku.
If however a friendly solution cannot be reached the Ombudsman either closes the case with a critical remark or a he makes a draft recommendation.
Ombudsman esitab kriitilise märkuse siis kui institutsioonil pole enam võimalik haldusomavoli kõrvaldada, haldusomavolil puudub üldine mõju või ombudsmani poolsed järelmeetmed pole vajalikud.
A critical remark is made when it is no longer possible for the institution to eliminate the instance of maladministration, the maladministration has no general implications or no follow-up action by the Ombudsman is required.
Ombudsman võib samuti esitada kriitilise märkuse, juhul kui ta on seisukohal, et soovitusettepanek ei oleks tulemuslik või juhtudel kui asjaomane institutsioon ei nõustu soovitusettepanekuga, kuid haldusomavoli juhtum ei anna alust eriaruande esitamiseks parlamendile.
The Ombudsman can also make a critical remark when he considers that a draft recommendation would not be effective or in cases where the institution concerned does not accept a draft recommendation but the instance of maladministration does not justify drawing up a special report for Parliament.
Kriitiline märkus on siiski kaebuse esitajale kinnituseks, et tema kaebus oli põhjendatud ja selles osutatakse asjaomasele institutsioonile selgelt, milles see eksis, nii et sellist tegevust saaks edaspidi vältida.
A critical remark nevertheless functions as confirmation for the complainant that his complaint was justified and it clearly indicates to the institution concerned where it has acted wrongly, so that it can avoid such action in the future.
2010. aastal esitas ombudsman institutsioonidele kriitilise märkuse ainult 33 juhtumi puhul, mis tähendab vähenemist võrreldes 35 juhtumiga 2009. aastal ja 44 juhtumiga 2008. aastal.
In 2010 the Ombudsman made critical remarks to the institutions in only 33 cases, down from 35 in 2009 and 44 in 2008.
Siiski on ombudsman arvamusel, et parandamisruumi on.
Still he considers there is room for improvement.
Lisamärkuseid, mis on vahend, mida ombudsman kasutab juhtumite puhul, kus ta tuvastab võimaluse halduse kvaliteeti parandada, esitati 14 juhtumi puhul (2009. aastal 28).
Further remarks, an instrument the Ombudsman uses when in dealing with a case he identifies an opportunity to enhance the quality of the administration, were made in 14 cases (28 in 2009).
Ombudsmani lisamärkused pole mõeldud asjaomase institutsiooni kritiseerimiseks, vaid neid tuleks võtta suuniste ja nõuannetena selle kohta, kuidas institutsioon saab teenuse kvaliteeti parandada.
Further remarks by the Ombudsman are not intended to criticise the institution concerned but should be taken as guidance and advice on how the institution could improve the quality of its service.
Avalikkuse teavitamiseks ja tagamaks, et institutsioonid saavad oma vigadest õppida, avaldab ombudsman kord aastas oma veebilehel uuringu selle kohta, millised on olnud institutsioonide järelmeetmed pärast ombudsmani kriitilisi märkusi ja lisamärkusi ja samuti kutsub ta selles institutsioone üles reageerima.
To inform the public and to ensure that the institutions learn from their mistakes the Ombudsman each year publishes on his website a study on the institutions' follow-up to his critical and further remarks and he also invites the institutions to react.
Viimane, 2009. aastat käsitlev uuring näitas et üldine rahuldavate järelmeetmete osakaal oli 81% (94% lisamärkuste puhul ja 70% kriitiliste märkuste puhul).
The latest study, covering 2009, showed that the overall rate of satisfactory follow-up was 81% (94% in the case of further remarks and 70% for the critical remarks).
Ehkki üldine osakaal on hea siis eriti kriitiliste märkuste puhul on parandamisruumi.
Although the overall rate is encouraging the rate for critical remarks in particular leaves room for improvement.
2010. aastal tuvastas ombudsman haldusomavoli juhtumeid 12% lõpetatud juhtumitest (40).
The Ombudsman identified instances of maladministration in 12% of cases closed (40) in 2010.
Ta saavutas kaebuse esitaja jaoks positiivse tulemuse seitsme juhtumi puhul, esitades soovitusettepanekud, millega nõustuti.
He obtained a positive outcome for the complainant in seven cases by making draft recommendations that were accepted.
2010. aastal esitas ombudsman 16 uut soovitusettepanekut.
The Ombudsman issued 16 new draft recommendations in 2010.
Soovitusettepanek esitatakse juhtudel, kui asjaomasel institutsioonil on võimalik haldusomavoli juhtum kõrvaldada või juhtudel kui haldusomavoli on tõsine või sellel on üldine mõju.
A draft recommendation is issued in cases where it is possible for the institution concerned to eliminate an instance of maladministration or in cases where the maladministration is serious or has general implications.
Soovitusettepaneku esitamise korral on asjaomane institutsioon vastavalt aluslepingule kohustatud saatma ombudsmanile kolme kuu jooksul üksikasjaliku arvamuse.
In the event of a draft recommendation the institution concerned is obliged under the Treaty to send a detailed opinion to the Ombudsman within three months.
Kui ELi institutsioon ei vasta soovitusettepanekule rahuldavalt, võib ombudsman koostada ja saata Euroopa Parlamendile eriaruande.
If an EU institution fails to respond satisfactorily to a draft recommendation the Ombudsman can draw up and send a special report for the European Parliament.
Eriaruanne on ombudsmani viimane kõige äärmuslikum vahend ja tähendab viimast sammu, mille ombudsman kaebusega tegelemisel võtab.
A special report is the Ombudsman's instrument of last resort and constitutes the last step the Ombudsman takes in dealing with a complaint case.
Alates sellest on parlamendi ülesanne otsustada edasiste sammude, näiteks resolutsiooni koostamise üle.
From this point it is for the Parliament to decide on any further steps, such as drawing up a resolution.
Eriaruanded esitatakse petitsioonikomisjonile, mis on ombudsmaniga suhtlemise eest vastutav komisjon.
Special reports are submitted to the Committee on Petitions, which is the Committee responsible for the relations with the Ombudsman.
2010. aastal esitas ombudsman parlamendile ühe eriaruande, pärast autode CO 2 heidet käsitlevate dokumentide kättesaadavust puudutava kaebuse uurimist.
The Ombudsman submitted one special report to Parliament in 2010, following an inquiry into a complaint about access to documents relating to CO 2 emissions from cars.
Eriaruandes osutati, et komisjon ei vastanud soovitusettepanekule peaaegu 15 kuu jooksul, ehkki aluslepingust tulenev tähtaeg on kolm kuud.
The special report pointed out that the Commission failed to reply to a draft recommendation for almost 15 months, although the deadline established by the Treaty is three months.
Samuti jättis komisjon ombudsmanile antud lubaduse täitmata.
The Commission also failed to implement an undertaking it had made to the Ombudsman.
Need tegematajätmised tähendasid, et komisjon rikkus oma kohustust teha ombudsmaniga lojaalset koostööd.
These failures constituted a breach of the Commission's duty of sincere co-operation with the Ombudsman.
Petitsioonikomisjon koostas ombudsmani eriaruande kohta raporti
The Committee on Petitions drafted a report
Raport Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 676/2008/RT asjus ( 2010/2086(INI) ).
Report on the Special Report by the European Ombudsman following his draft recommendation to the European Commission in complaint 676/2008RT ( 2010/2086(INI) ).
Vastuvõetud tekst: A7-0293/2010 (raportöör: Chrysoula Paliadeli, aseesimees), mille parlament võttis vastu 27. oktoobril 2010.
Adopted text: A7-0293/2010 on the Ombudsman's special report (rapporteur: Chrysoula Paliadeli, Vice-Chair), which was adopted by Parliament on 27 October 2010.
Kaebuste teemade osas tõuseb ombudsmani aastaaruandes selgelt esile avalikkuse juurdepääs ELi institutsioonide dokumentidele ja see oli paljude kaebuste ajendiks.
As regards the themes of complaints the Ombudsman's Annual Report public access to documents of EU institutions stands out clearly and triggered a large amount of complaints.
2010. aastal lõpetatud uurimistest käsitles 33% dokumentide kättesaadavust.
33% of all inquiries closed in 2010 concerned access to documents.
Euroopa Liidu leping kohustab institutsioone töötama nii avalikult kui võimalik, selleks et edendada head valitsemistava ja tagada kodanikuühiskonna osalemine.
Institutions are bound by the Treaty to conduct their work as openly as possible in order to promote good governance and ensure the participation of civil society.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõikes 3 ja põhiõiguste harta artiklis 42 on sätestatud institutsioonide dokumentide kättesaadavus.
Article 15(3) TFEU and Article 42 of the Charter of Fundamental Rights provide for a right of access to documents of the institutions.
Seda õigust rakendatakse määrusega nr 1049/2001.
This right is implemented in Regulation 1049/2001.