natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Põhjenduste kohta tervikuna võib öelda, et nende sisu tõendab kindlalt direktiivi otsest seost soolise võrdõiguslikkuse edendamisega töökohal.
Having regard to the recitals as a whole, it is certain from the point of view of their content that they demonstrate that the directive is directly connected with the promotion of sex equality at work.
Kuna käsitletava direktiivi ettepaneku eesmärgiks on muuta kehtivat direktiivi, tuleks analüüsimisel arvesse võtta lisaks lisatavatele ja muudetavatele artiklitele ka neid direktiivi 92/85/EMÜ artikleid, mis jäävad kehtima.
Since the proposal for a directive under consideration is intended to amend an existing directive, this analysis should take account not only of the articles added or amended but also of such articles of Directive 92/85/EEC as will remain in application.
Mõned neist artiklitest on otseselt seotud töötajate tervise ja ohutusega.
Some of the articles are directly connected to workers’ health and safety.
Seda teemat käsitlevad artiklid 3–8.
This is the case of Articles 3 to 8.
Need sisaldavad sätteid keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste ohutegurite hindamise kohta (artikkel 3), ohtude hindamise ja nendest teavitamise kohustuse kohta (artikkel 4), hindamistulemustest lähtuvalt võetavate meetmete (artiklid 5 ja 6), öötöö keelamise (artikkel 7) ning rasedus- ja sünnituspuhkuse kohta (artikkel 8).
These are concerned with the assessment of hazardous chemical, physical and biological agents (Art. 3), the obligation to assess risks and provide information about them (Art. 4), action further to assessment (Arts 5 and 6), the ban on night work (Art. 7) and maternity leave (Art. 8).
Teine osa artiklitest on otseselt seotud rasedate, hiljuti sünnitanud või rinnaga toitvate naiste kaitsmisega diskrimineerimise eest.
On the other hand, the following articles relate directly to the protection of women against discrimination resulting from their status as women who are pregnant, have recently given birth or are breastfeeding.
Artikli 9 kohaselt ei tohi naised kaotada töötasus, kui nad sünnituseelseks läbivaatuseks vaba aega võtavad, artiklis 10 keelatakse töötaja vallandamine raseduse ning rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal, artiklis 11 tagatakse töötajale töölepinguga seotud tööalased õigused ning artiklis 12 sätestatakse eespool nimetatud õiguste kaitse.
Accordingly, Article 9 protects women workers against loss of pay when they take time off for ante-natal examinations, Article 10 prohibits dismissal during pregnancy and maternity leave, Article 11 guarantees the worker her rights and advantages flowing from her contract of employment and Article 12 deals with the defence of the rights described above.
Seega ilmneb regulatiivosa sisu analüüsimisel, et direktiivil on tegelikult kaks eesmärki – naistöötajate tervise ja ohutuse kaitsmine ning neile võrdse kohtlemise tagamine.
This specific analysis of the content of the enacting terms suggests that the directive has in fact a dual aim, that of protecting the health and safety of women workers and of guaranteeing them equal treatment.
(3) Tõendusmaterjal dokumentides, mis ei ole kõnealuse direktiivi osa
(3) Evidence from the documents not forming part of the directive
Kõikide direktiivi ettepanekule lisatud dokumentide kohaselt kuulub direktiiv täielikult meetmete hulka, millega edendatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust töökohal.
All the documents accompanying the proposal for a directive include it wholeheartedly amongst measures for promoting male/female equality at work.
Uue direktiivi vastuvõtmist põhjendades tuletab komisjon hoolikalt meelde selle tausta, nimelt ELi tegevust töö ja era- ning perekonnaelu ühitamiseks, meeste ja naiste võrdsete võimaluste tagamiseks tööturul ning rasedate naiste diskrimineerimise takistamiseks tööhõives ja töökohal.
In order to justify the adoption of the new directive, the Commission takes care to call to mind its context, namely Union action designed to reconcile work and private and family life, equal opportunities of men and women on the employment market and combating discrimination suffered by pregnant women as regards employment and work.
Sellega seoses loetletakse antud valdkonna dokumente, nagu naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010 ning rida Euroopa Parlamendi resolutsioone.
In this connection, it lists the various instruments existing in this area, such as the Roadmap for equality between women and men 2006-2010, and a number of resolutions of the European Parliament.
Samuti märgitakse asjaolu, et konsulteeritud on naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitleva nõuandekomiteega.
Mention is also made of the fact that the Advisory Committee on Equal Opportunities for Women and Men was consulted.
b) Mõju hindamine
(b) Impact assessment
Mõjuhinnangus esitatakse huvitavaid üksikasju selle kohta, missugust tüüpi võrdõiguslikkusele direktiivi ettepanekus toodud meetmed on suunatud.
The impact assessment provides us with interesting details of the type of equality targeted by the range of measures contained in the proposal for a directive.
Märgitakse järgmist:
It indicates that:
„Mis tahes meetmete eesmärgiks on suurema soolise võrdõiguslikkuse saavutamine tööturul osalemise määrades ning töö-, era- ja pereelu parem ühitamine.”
" the objectives of any action would be to achieve more gender equality in labour market participation rates and a better reconciliation of professional, private and family lives."
See lause on otseses vastuolus mitmete esitatud muudatusettepanekute selgitusega, mille kohaselt „Käesolevas direktiivis ei käsitleta seega tööhõives ja töökohal võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise teemat ega pere- ja eraelu ühitamist”.
This statement conflicts directly with the justification for the various amendments tabled to the effect that “ This directive does not thus affect the issues of equal opportunities and equal treatment in matters of employment and occupation or of achieving a balance between work and private and family life.”
Meetmed, mille eesmärgiks on kaitsta rasedaid, hiljuti sünnitanud või rinnaga toitvaid naisi, on otseselt seotud töö- ja pereelu ühitamisega.
The measures designed to protect women when they are pregnant, have recently given birth or are breastfeeding are directly concerned with reconciling work with family and private life.
Need meetmed võimaldavad naisel tegeleda oma pereeluga, ilma et tema tööelu selle all kannataks.
Those measures allow a woman to choose to occupy herself with her family life without her working life suffering.
Loogiliselt ja vormiliselt võib öelda, et see küsimus puudutab ka mehi, kuid statistika näitab, et pereelu tekkimise ebasoodne mõju meeste tööelule on palju väiksem, sest naised võtavad enda kanda märgatavalt suurema osa perega seotud kohustustest.
Logically and formally, it may be said that this question also concerns men; however, statistics show that the development of a family life disadvantages men much less in their professional lives, since women assume a significantly greater part of the responsibility for family life.
Mõjuhinnangus tsiteeritakse sellega seoses komisjoni teatist, mis käsitleb võitlust naiste ja meeste palgaerinevuse vastu:
The impact assessment quotes in this connection a Commission communication concerned with countering the pay gap between women and men:
„Laste kasvatamine vähendab jätkuvalt naiste tööhõivetaset, kuid mitte meeste oma.
" Parenthood permanently reduces the employment rate of women but not that of men.
Selle tagajärjel on naiste karjäär sagedamini katkendlik, aeglasem ja lühem ning seega vähem tasustatud.”
As a result women have careers which are more disjointed, slower and shorter and thus less financially regarding ."
Järelikult aitavad töö- ja eraelu ühitamiseks mõeldud meetmed – isegi kui mõned neist on suunatud ainult naistele – meeste ja naiste tööalase võrdõiguslikkuse ning võrdsete karjäärivõimaluste kehtestamisel otseselt kaasa sisulise võrdõiguslikkuse loomisele, mida siiani veel ei ole saavutatud.
Consequently, in order to establish male/female equality at work and equality of opportunities in careers, measures to promote reconciliation of professional and family life – even if some of them are addressed only to women – directly assist in creating a substantive equality, which has not yet been achieved.
Mõjuhinnangu kohaselt aitavad direktiivi ettepanekus esitatud meetmed seetõttu saavutada sugupoolte võrdsust seoses tööturul osalemise määraga.
The measures set out in the proposal for a directive will therefore help, according to the impact assessment, to produce equality of the sexes as regards their rate of participation in the employment market.
Hinnangus väidetakse, et rasedus- ja sünnituspuhkuse pikendamine võib tagada naistele suurema stabiilsuse ametikohal, kus nad enne rasedust töötasid
Indeed, it is argued that lengthening maternity leave may secure women greater stability in the job which they held before pregnancy
Mõjuhinnangus prognoositakse, et kui rasedus- ja sünnituspuhkust nelja nädala võrra pikendada, ei teki naistel võib-olla nii sageli vajadust vanemapuhkust võtta, et kodusoleku aega pikendada.
Thus the impact assessment predicts that a four-week increase in maternity leave may result in women being obliged less often to prolong their absence by taking parental leave.
Täiendavad puhkusenädalad annavad võimaluse ema ja lapse sidemete tugevnemiseks ja ühtlasi võimaldavad emal kergemini lapsehoiuvõimalusi leida.
The grant of those additional weeks will enable mother and child to create a stronger bond while also enabling the mother more readily to make child-care arrangements.
Sellega seoses öeldakse mõjuhinnangus, et „pikem rasedus- ja sünnituspuhkus aitaks lühendada aega, mis jääb lapsehooldusvõimaluste kättesaadavaks muutumiseni”
The impact assessment states in this regard that " a longer maternity leave period could be a helpful way to bridge the time before childcare is available "
Mõju hindamise aruanne – SEK(2008)2596 , lk 35. .
Impact assessment report - SEC(2008) 2596, p.35 .
Direktiivi ettepaneku säte, mille kohaselt töötaja võib pärast rasedus- ja sünnituspuhkuselt naasmist paluda tööandjalt oma tööaja ja -korralduse muutmist
Lastly, the provision of the proposal for a directive which will enable the worker to ask her employer to make changes to her working hours and patterns
Artikli 11 lõige 5 (lisatud direktiivi ettepanekuga). , peaks võimaldama naistel töötada täistööajaga ning mitte olla sunnitud osalist tööaega valima
Article 11(5) (added by the proposal for a directive). following her maternity leave should enable women to go back to full-time work and avoid being obliged to work part time
Enamik osalise tööajaga töötajatest on naised. .
Most part-time workers are women. .
Tööandja ei ole kohustatud töötaja palvele vastu tulema, kuid on leitud, et seda tüüpi säte – nagu praegu kehtib ka Ühendkuningriigis – aitab naistel jääda töökohale, kus nad töötasid enne lapse sündimist
The employer is not obliged to grant the worker’s request, but it has been found that this type of provision – currently in force in the United Kingdom – has had a positive impact on keeping women in the job which they had before their child was born.
Mõju hindamise aruanne – SEK(2008)2596 , lk 33. .
Impact assessment report - SEC(2008) 2596, p.33
Analüüsi järeldused
Conclusion of the analysis
Nii direktiivi ettepaneku kui sellele lisatud dokumentide analüüsist ilmneb selge seos kõnealuse ettepaneku ning meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtte vahel.
The analysis of both the proposal for a directive and the accompanying documents clearly identifies the link between the proposed directive and the principle of equality between men and women.
Sellest seosest hoolimata võib rasedate, hiljuti sünnitanud või rinnaga toitvate töötajate kaitset käsitleva direktiivi liigitamine osutuda keeruliseks.
Whilst that link exists, it remains nonetheless that it may seem hard to classify the directive on the protection of women who are pregnant, have recently given birth or are breastfeeding.
Põhjuseks on see, et direktiivi sätted ei ole kohaldatavad nii meestele kui naistele, vaid ainult naistele.
This is because in substance it does not lay down measures applying both to men and women, but only to the latter.
Teisest küljest ei ole tegemist ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõikes 4 lubatud positiivse meetmega.
On the other hand, it is not in the nature of a positive measure of the kind authorised by Article 157(4) TFEU.
Positiivsete meetmete all peetakse silmas konkreetseid meetmeid, mille eesmärgiks on aidata alaesindatud sool tegelikku võrdõiguslikkust saavutada.
Positive measures enable specific measures to be taken to assist the under-represented sex in enjoying effective equality.
Kuid niisugused meetmed on ajutise iseloomuga ja nende rakendamine tuleb lõpetada, kui võrdõiguslikkus on saavutatud.
However, such measures are temporary in nature and must cease to be when equality is attained.
Samas ei ole meeste ja naiste võrdsus raseduse seisukohast kunagi saavutatav, kuna bioloogiliste iseärasuste tõttu on naiste olukord meestest erinev.
But equality between men and women with regard to pregnancy will never be attained since the biological condition of women puts them in a different situation than men.
Mõnikord käsitletakse kirjeldatud meetmeid kui erandeid võrdõiguslikkuse põhimõttest, kuid õigem näib öelda, et need on meetmed, mis teevad võimalikuks meeste ja naiste tegeliku võrdõiguslikkuse, takistades naiste diskrimineerimist (vallandamise keelu abil jne), kehtestades kohustused (seoses õigusega töökohale naasta ja kasutada kõiki oma töölepinguga seotud eeliseid), mis võimaldavad naistel võrdsest kohtlemisest tegelikult kasu saada ja emakssaamise tõttu mitte kahju kannatada, ning ühtlasi tagades naistele õigused, mis vastavad nende vajadustele (rasedus- ja sünnituspuhkus).
Some commentators classify such protective measures as exceptions to the principle of equality, but it seems more correct to describe them as measures enabling effective equality to be achieved between men and women in so far as they prevent discrimination against women (through the ban on dismissal, etc) and enable women through the obligations they impose (right to return to their job and to benefit by all the advantages linked to their contract of employment) to benefit de facto from equal treatment and not to suffer the disadvantage of their condition as women, while granting them rights related to their specific needs (maternity leave).
Niisugune kirjeldus on õigem, sest selle aluseks on tõlgendus, mis Euroopa Kohtu praktikas on antud direktiivi 76/207
This is more correct because it emerges from the case-law of the Court of Justice in its interpretation of Article 2(3) of Directive 76/207
Käesolev direktiiv ei piira naiste kaitset käsitlevate sätete kohaldamist, eriti seoses raseduse ja sünnitusega.”
This Directive shall be without prejudice to provisions concerning the protection of women, particularly as regards pregnancy and maternity."
Euroopa Kohtu otsuses Hofmanni
In its judgment in Hoffmann
Otsus kohtuasjas 184/83: Hofmann v. Barmer Ersatzkasse, EKL 1984, lk 3047. kohtuasjas, kus avaldatud seisukohale kohus ka hiljem kindlaks jäi
Case 184/83 Hofmann v. Barmer Ersatzkasse [1984] ECR 3047. and as consistently held thereafter
Vt näiteks otsust kohtuasjas C-32/93 Webb v. EMO Air Cargo, EKL 1994, lk I-3567. , öeldakse eeltoodud sättele viidates, et kohus tunnistab „võrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt naise vajaduste kaitsmise õiguspärasust kahes punktis.
See, for example, Case C-32/93 Webb v. EMO Air Cargo [1994] ECR I-3567. , the Court indicated, with particular reference to that provision, that it recognised "the legitimacy, in terms of the principle of equal treatment, of protecting a woman's needs in two respects.
Esiteks on õiguspärane tagada naise bioloogilise seisundi kaitse raseduse ajal ja pärast sünnitust, kuni naise füsioloogiline ja vaimne seisund on taastunud; teiseks on õiguspärane kaitsta naise ja lapse erilist suhet raseduse ja sünnituse järgsel ajal.”
First , it is legitimate to ensure the protection of a woman's biological condition during pregnancy and thereafter until such time as her physiological and mental functions have returned to normal after childbirth ; secondly , it is legitimate to protect the special relationship between a woman and her child over the period which follows pregnancy and childbirth."
IV Kas artikli 157 lõike 3 lisamine on vajalik, kui artikli 153 lõike 2 punktis b on meeste ja naiste võrdõiguslikkus juba sätestatud?
Since Article 153(2)(b) already provides for the promotion of male/female equality, is the addition of Article 157(3) necessary?
Artiklis 153 loetletakse valdkonnad, kus liit on pädev tegutsema.
For its part, Article 153 establishes a catalogue of fields in which the Union has competence to act.
Eeltooduga seoses on õiguskomisjon seisukohal, et kahe õigusliku aluse – artikli 153 ja artikli 157 lõike 3 – säilitamine on igati põhjendatud.
In the light of the foregoing, it is considered that there is every justification for maintaining the two legal bases of Article 153 and 157(3).
Õiguskomisjon otsustas 28. jaanuari 2009. aasta koosolekul ühehäälselt (21 poolthäälega ja ilma erapooletuteta)
At its meeting of 28 January 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously, by 21 votes in favour with no abstentions
Lõpphääletuse ajal olid kohal: Klaus-Heiner Lehne (esimees), Raffaele Baldassarre (aseesimees), Sebastian Valentin Bodu (aseesimees), Evelyn Regner (aseesimees), Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio Masip Hidalgo, Bernhard Rapkay, Alexandra Thein, Diana Wallis, Cecilia Wikström, Christian Engström, Zbigniew Ziobro, Jiří Maštálka, Francesco Enrico Speroni, Piotr Borys, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner, Arlene McCarthy, Eva Lichtenberger ja Sajjad Karim. soovitada järgmist: Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta, peaks põhinema kahel õiguslikul alusel, milleks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 153 ja artikli 157 lõige 3.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), Raffaele Baldassarre (Vice-Chair), Sebastian Valentin Bodu (Vice-Chair), Evelyn Regner (Vice-Chair), Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio Masip Hidalgo, Bernhard Rapkay, Alexandra Thein, Diana Wallis, Cecilia Wikström, Christian Engström, Zbigniew Ziobro, Jiří Maštálka, Francesco Enrico Speroni, Piotr Borys, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner, Arlene McCarthy, Eva Lichtenberger, Sajjad Karim. , to recommend to you as follows: the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 92/85/EEC on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding should be based on the dual legal basis of Article 153 and 157(3) of the Treaty on the functioning of the European Union.
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS (*)
OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS (*)
Ettepanek põhineb EÜ asutamislepingu artikli 137 lõikel 2 ja artikli 141 lõikel 3.
The proposal is based on Articles 137(2) and 141(3) of the EC Treaty.
Kuigi direktiiv 92/85/EMÜ põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 118a (praegu artikkel 137) ja on üksikdirektiiv tervise ja ohutuse direktiivi (direktiiv 89/391/EMÜ) raamistikus, on käesolevas ettepanekus õigusliku alusena lisatud ka EÜ asutamislepingu artikkel 141.
Although Directive 92/85/EEC is based on Article 118a of the EC Treaty (now Article 137) and is an individual Directive within the framework of the Directive on Health and Safety (Directive 89/391/EEC), Article 141 EC has been added to the legal basis of the proposal.
Käesolev ettepanek tuleneb vajadusest kehtestada kindlad ühitamismeetmed, mille lõppeesmärgiks on rasedus- ja sünnituspuhkusega seotud võimaluste suurendamise kaudu saavutada naiste osakaalu suurenemine ja vahetegemise vähenemine tööturul ning meeste ja naiste palgaerinevuste kaotamine.
This proposal stems from the need to establish solid reconciliation measures whose end goal is to achieve a higher percentage of women on the labour market, less segregation on the labour market and an end to wage differences between women and men, by increasing opportunities with regard to maternity leave.
Euroopa Liit vajab suurema arvu naiste osalemist tööturul mitte üksnes elanikkonna vananemisega seotud probleemide lahendamiseks, vaid ka selleks, et suurendada oma ülemaailmset konkurentsivõimet.
The European Union needs more women to participate in the labour market, not just to solve the problem of an ageing society but also to increase competitiveness at the global level.
Praegu on sündide mõju naiste osalusele tööturul märkimisväärselt suur – 2007. aastal oli meeste osakaal tööturul 26% suurem kui sünnituspuhkuselt naasnud naiste osakaal.
At present, the impact of births on women’s participation in the labour market is very marked, with a difference of 26% being recorded in 2007 between women who had given birth to a child and men.
Vastutuse jagamine mõlema vanema vahel lapse sünnist alates suurendab lapse psühholoogilist ja füüsilist heaolu.
The sharing of responsibilities between the two parents from the time of birth is of additional benefit for the psychological and physical well‑being of the child.
Sellega seoses on vaja eraldi direktiivi, sest käesolev direktiiv ei hõlma lapsehoolduspuhkusega seotud sätteid, vaid keskendub rasedate või rinnaga toitvate naiste tervisele ja turvalisusele.
A separate directive is needed in that respect, since the present directive does not include provisions relating to parental leave, but focuses on the health and safety of women who are pregnant or breastfeeding.
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon on veendunud, et direktiivi 92/85/EMÜ muutmise ettepanek toetab rasedate tööhõivealaseid õigusi.
The Committee on Employment and Social Affairs is convinced that the proposed amendment of Directive 92/85/EEC will provide support for the employment rights of pregnant women.
Oleme samuti veendunud, et ilma tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni alltoodud muudatusettepanekuteta ja sotsiaalpartnerite poolt Euroopa tasandil kokku lepitud täiendavate meetmeteta ei võimalda muudetud tekst täielikult parandada töö-, era- ja pereelu ühitamist ega aidata naisel tööturule tagasi pöörduda.
However, we are also convinced that without the amendments proposed below by the Committee on Employment and Social Affairs and the supplementary measures adopted by the social partners at European level, the amended text will not fully contribute to enhancing the reconciliation of work with private and family life or to helping women to return to employment.
Rasedus- ja sünnituspuhkuse minimaalse kestuse pikendamine ja võimalus töötada osalise tööajaga
Extension of the minimum length of maternity leave and possibility of working part time
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon on seisukohal, et võimalus pikendada rasedus- ja sünnituspuhkust 14 nädalalt 20 nädalale ning stiimulite pakkumine aitab selgelt suurendada naiste võimalusi raseduse ajal tööturule jääda.
The Committee on Employment and Social Affairs takes the view that the option of extending the length of maternity leave from 14 to 20 weeks and the provision of incentives is an obvious means of enhancing the potential for women to reconcile pregnancy with remaining on the labour market.
Pikendus annab emale vajaliku aja sünnituse järel lapsega sideme loomiseks ja tööle tagasipöördumiseks.
The extension will allow mothers an appropriate period of time for returning to work following pregnancy and to bond with their children.