natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On väljendatud tõsiseid kahtlusi dialoogis osalema kutsutud valitsusväliste organisatsioonide representatiivsuse, nõukogu tegevuse kodanikest eraldatuse ja dialoogi pidamise liiga vähese piiritlemise üle (viimane puudutab eeskätt komisjoni tegevust).
In this connection, major reservations have been express about, for instance, the representativeness of the non-governmental organisations invited to take part in the dialogue, the lack of public access to Council proceedings, and the excessive amount of freedom enjoyed, in particular, by the Commission as regards the manner in which the dialogue is conducted.
Raportöör on seisukohal, et äärmiselt oluliseks tuleb pidada kodanikuühiskonna dialoogi määratlemist (või kirjeldamist) Euroopa Liidu tasandil ja määrata kindlaks dialoogis kodanikuühiskonna poolel osalejate esindavust reguleerivad eeskirjad.
The rapporteur therefore considers it essential for the concept of civil dialogue to be defined (or described) at EU level and for rules governing the representativeness of civil society participants to be laid down.
Et muuta kodanikuühiskonna dialoogi esindavuse põhimõte tegelikkuseks, tuleks dialoogi kaasata need organisatsioonid, kellega kodanikud samastuvad ja kes esindavad nende huve kõige paremini, see tähendab kõige täielikumal ja kõige pädevamal viisil.
The principle of representativeness could best be satisfied by involving in civil dialogue those civil society organisations with which the public identify and which best – i.e. most fully and competently – represent their interests.
Kodanikuühiskonna dialoogi edukus sõltub otseselt esindavusest, st kõikide peamiste asjaomaste partnerite (poolte) osalusest dialoogi hõlmatavate küsimuste käsitlemises (antud juhul on partneriteks Euroopa Liidu institutsioonid, Euroopa poliitilised erakonnad, valitsusvälised organisatsioonid ning muud kodanikuühiskonna esindajad).
The success of civil dialogue will hang precisely on this principle of representativeness; in other words on the involvement of all key stakeholders in the areas covered by the dialogue (EU institutions; national, regional and local authorities; European political parties; non-governmental organisations and other civil society representatives).
Kodanikuühiskonna dialoog on oma olemuselt kahepoolne ja vastastikune.
Civil dialogue is, by its very nature, two-sided and reciprocal.
Seega ei piisa üksnes sellest, et kodanikke teavitatakse Euroopa Liidu tegevusest, samal ajal tuleb leida ka aeg kodanike ärakuulamiseks.
So it is not enough for the EU simply to provide the public with information on its activities; it also needs to find the time to listen to what the public are saying.
Samuti tuleb sisendada kodanikele kindlustunnet selle kohta, et Euroopa institutsioonid suhtuvad nende ideedesse ja nende väljendatud muredesse tõsiselt ja võtavad neid arvesse.
They must also be given the assurance that their ideas and concerns will be treated with respect and taken into account by the EU institutions.
Vastastikkuse põhimõte eeldab, et dialoogis osalejad saavad teavet ka tagasiside korras, st et neid teavitatakse dialoogi käigus esitatud ettepanekute arengutest.
Furthermore, the principle of reciprocity requires participants to be given feedback on the action taken on the proposals put forward during the dialogue.
Kas see ei tähenda, et Euroopa Liidus tehtavate otsuste puhul tuleks tugevdada sotsiaalpartnerite mõju?
This should give the social partners greater influence over the decisions taken within the EU.
Partnerite valikul on oluline jälgida, et säiliks tasakaal erasektori ja avaliku sektori vahel ning et oleks tagatud ühiskondlike organisatsioonide esindajate ja ekspertide võrdne kohtlemine.
What is more, with a view to the selection of partners, a balance needs to be struck between the public and private sectors and representatives of social organisations and experts need to be afforded equal treatment.
Läbipaistvuse põhimõte.
Principle of transparency.
Dialoogi kaasatud poolte valikul peavad Euroopa institutsioonid jälgima, et oleks tagatud selle protsessi võimalikult suur läbipaistvus .
When selecting the parties to be invited to take part in the dialogue, the EU institutions should act with the utmost transparency .
Selleks teeb raportöör ettepaneku lisaks muudele meetmetele perioodiliselt avaldada nõuküsimises osalenud ja oma seisukohti ja ettepanekuid esitanud organisatsioonide nimekiri.
With a view this, the rapporteur proposes that, among other things, lists of the organisations that have been involved in consultations and have submitted their views and suggestions should be systematically published.
Kohe pärast dialoogi või nõuküsimise alustamist peaks Euroopa Liit määrama kindlaks isiku, kes vastutab kodanikuühiskonna organisatsioonidega suhtlemise eest.
When consultations are opened, the Union should appoint an EU contact person for civil society organisation representatives.
Kodanikuühiskonna dialoogi põhimõtted
Rules governing the conduct of civil dialogue
Asjakohane on meenutada komisjoni teatist konsulteerimis- ja dialoogikultuuri edendamise kohta (2002), milles määratakse kindlaks komisjoni peetava sotsiaalse dialoogi peamised põhimõtted.
Reference should be made here to the Commission's 2002 communication on a reinforced culture of consultation and dialogue, which lays down basic principles for the conduct of public consultations by the Commission.
Need põhimõtted keskenduvad eeskätt konsulteerimisprotsessi ja dialoogi kvaliteedile ning nende abil ei täpsustata nende protsesside raamistikku ja nendega seotud menetlusi.
These principles primarily concern qualitative aspects of the consultation and dialogue process, but no mention is made of the framework and procedures for dialogue.
Seetõttu loodab raportöör, et komisjon kontrollib neid põhimõtteid ja kohandab neid vastavalt praegustele nõuetele, et need võiksid saada kõikide institutsioonide kasutatavateks ühisteks põhimõteteks.
The rapporteur would therefore like the Commission to have another look at the principles and to tailor them to current requirements, with a view to them becoming common principles for all the institutions.
Ei ole mingit kahtlust selles, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused mängivad kodanikuühiskonna dialoogi toetamise ja arendamise ning eeskätt kodanike sellesse dialoogi kaasamise puhul äärmiselt olulist rolli.
National, regional and local authorities unquestionably have the most important role to play in supporting and fostering civil dialogue, in particular in involving the public in that dialogue.
Kodanikega tuleb nõu pidada kõigil kolmel mainitud tasandil ning nende arvamused, eriti kui need puudutavad Euroopaga seotud küsimusi, tuleb edastada Euroopa institutsioonidele.
The public should be consulted at these three levels, and their views – particularly on European issues – should be forwarded to the EU institutions.
Raportöör teeb sellega seoses ettepaneku, et riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel oleks kohustus edendada kodanikuühiskonna dialoogi meetodeid ja kasutada seda võimalikult sageli.
Accordingly, the rapporteur proposes that national, regional and local authorities be required to publicise civil dialogue and to have recourse to it wherever possible.
Kui kodanikud muutuvad dialoogi pooleks, harjuvad nad osalusdemokraatiaga seotud toimingutega ja saavad reaalselt rakendada oma õigusi.
By becoming parties to such dialogue, EU citizens will become accustomed to the practice of participative democracy and will have a genuine opportunity to exercise their rights.
Lissaboni lepingu jõustumise kontekstis tuleb eriti rõhutada kodanikualgatust „miljon allkirja” , mille abil on võimalik komisjonile esitada õigusloomega seotud ettepanek.
With a view to the entry into force of the Lisbon Treaty, particular attention should be drawn to the citizens' initiative (one million signatures) provisions, under which a proposal for legislation may be submitted to the Commission.
Tänu sellele algatusele on kõigil liidu demokraatias osalejatel (kodanikel ja valitsusvälistel organisatsioonidel) võimalus selgelt välja öelda, mida nad Euroopa Liidust arvavad ning sellest ametlikult teatada.
These provisions will enable anyone involved in the democratic life of the EU (individual citizens and non-governmental organisations) clearly and formally to tell the Union what they expect of it.
Kodanikuühiskonna dialoogi tõhususe parandamiseks juhib raportöör tähelepanu järgmistele punktidele:
With a view to ensuring more effective civil dialogue , the rapporteur would also draw attention to the following:
Euroopa Liidu Nõukogu kodanikele avamine – nõukogu dokumentidele juurdepääsu laiendamine ja lihtsustamine on tõhusa kodanikuühiskonna dialoogi jaoks äärmiselt oluline.
Openness on the part of the Council: enhanced, streamlined access to Council documents is of key importance to effective dialogue with civil society.
Lisaks sellele peaks Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonna jaoks olema enam kättesaadav ka teave eraldi küsimuste lahendamiseks moodustatud töörühmade kohta.
Furthermore, information on the work of the various working parties should be made more readily available to the European Parliament and civil society.
Meedia osas peab raportöör vajalikuks märkida tehtud märkimisväärseid edusamme, mis on seotud eelkõige kanali „Europe by Satellite” käivitamisega.
Significant progress has been made in this respect as regards the media, with, among other things, the launch of the Europe by Satellite channel.
Et osata ennustada ja mõista avalikkuse reaktsioone (mis on oma olemuse tõttu äärmiselt keerulised, hõlmates riiklikke perspektiive ja poliitilisi valikuid), tuleks samuti töötada välja mehhanismid (näiteks Euroopa eksperdirühmad („think tanks”)), mis võimaldavad analüüsida Euroopa ootusi ja eurooplasi mõjutavaid peamisi suundumusi.
Furthermore, with a view to predicting how the European public will react (which is a particularly complex matter, in view of the influence of national outlooks and political beliefs) and to understanding public reactions once they have happened, mechanisms such as European think tanks need to be put in place with a view to analysing public expectations and public opinion trends.
Sellega seoses juhib raportöör tähelepanu erakondade ja poliitiliste sihtasutuste kohta vastuvõetud määrusele, mis tuleneb D-kava esimesest etapist ja peab märkimisväärselt kaasa aitama kodanike kaasamisele kestvasse, reaalsesse ja hästi dokumenteeritud dialoogi.
In this connection, the rapporteur would draw attention to the EU regulation on political parties and foundations, which is the outcome of the first stage of Plan D and which has an important role to play in involving citizens in ongoing, genuine and substantive dialogue.
Euroopa Parlamendi 2009. aasta valimiste kampaania ajal tuleks silmas pidada eeskätt Euroopa küsimusi.
During the 2009 European election campaign in particular, attention needs to be drawn to European issues.
Euroopa kodanikud peavad olema veendunud, et nende osalemine valimistel tagab nende jaoks (valitud esindajate kaudu) võimaluse mõjutada olulisel määral Euroopa tasandil tehtavaid otsuseid, eeskätt selliseid otsuseid, mis hõlmavad nende igapäevaelu.
EU citizens must be confident that voting in the elections will (through the Members that they elect) give them a significant say in EU decision-making, in particular in decisions that affect their daily lives.
Kodanikud peavad samuti olema veendunud, isegi kindlad, et neid puudutavates küsimustes ei tee Euroopa institutsioonid ühtegi otsust ilma nendega konsulteerimata, teisisõnu kodanikuühiskonna dialoogi kasutamata.
They also need to be safe in the belief that, in matters affecting them, the European institutions will not take any decisions without first consulting them (i.e. without engaging in civil dialogue).
Seetõttu ei ole mingit kahtlust selles, et 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimiste jaoks eraldatud vahendid toetavad märkimisväärselt osalusdemokraatia arengut.
The EU funding earmarked for the 2009 elections therefore clearly represents an excellent investment in the expansion of participative democracy.
Sõltuvalt nende riiklikust taustast (eeskätt riigi tavadest, kogemustest ja haldussuutlikkusest) võivad kõik riiklikul tasandil aktiivsetele valitsusvälistele organisatsioonidele antavad isegi piiratud finantstoetused toetada märkimisväärselt kodanikuühiskonna dialoogi pidamise mehhanisme.
All financial support – however limited it may be – for non-governmental organisations operating at national level can, depending on the national context (with particular reference to national traditions, experiences and organisational capacities), significantly strengthen civil dialogue mechanisms.
Ja lõpuks soovib raportöör julgustada laialdase toetuse osutamist kodanikuühiskonna dialoogi raames tehtud algatustele, mis on osutunud viljakateks ja mis on hästi sulandunud Euroopa maastikusse (näiteks võib tuua kodanike ja Euroopa Parlamendi teabevahetusprojekti Agora) ning uute ühiste institutsioonidevaheliste projektide ja tegevuste käivitamist Euroopa teabevahetuspoliitika raames.
Lastly, the rapporteur would urge that broad support be provided for those civil dialogue measures that have been a success and have become firmly established on the European scene (for example, the Agora, a forum for dialogue between citizens and Parliament), and would also call for new common, interinstitutional measures and projects in the field of European communication policy.
Nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 80/181/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 80/181/EEC on the approximation of the laws of the Member States relating to units of measurement
PE 416.353v01-00
PE 416.353v02-00
nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 80/181/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 80/181/EEC on the approximation of the laws of the Member States relating to units of measurement
– võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11915/3/2008 – C6‑0425/2008 );
– having regard to the Council common position (11915/3/2008 – C6‑0425/2008 ),
ELT C 297 E, 20.11.2008, lk 105.
OJ C 297 E, 20.11.2008, p.
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku ( KOM(2007)0510 ) kohta;
105. on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2007)0510 ),
– võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele ( A6‑0476/2008 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0476/2008 ),
Pärast seda, kui parlament kiitis esimesel lugemisel komisjoni ettepaneku muutmata kujul heaks, võttis nõukogu vastu ühise seisukoha, millega lisati sätteid eesmärgiga kajastada rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis (SI) tehtud muudatusi ja sätestada komisjoni kohustus esitada kümme aastat pärast muutmisdirektiivi jõustumist direktiiviga 80/181/EMÜ seoses toimunud arengute kohta aruanne, milles käsitletakse eelkõige siseturu tõrgeteta toimimist ja rahvusvahelist kaubandust.
Following the Parliament's approval of the Commission's proposal without amendment in First Reading, the Council adopted a Common Position which adds further provisions to reflect changes to the International Standards (SI) system and to provide for a Commission report-back on developments in relation to Directive 80/181/EEC, in particular as concerns the smooth functioning of the internal market and international trade, ten years after the entry into force of this amending directive.
Selleks on ühises seisukohas lisatud uus artikkel 6 b, mis puudutab komisjoni aruannet toimunud arengute kohta, ja vastavasisuline uus põhjendus 4.
Accordingly, the Common Position has inserted a new Article 6b on the Commission report on these effects, and added a corresponding new recital (4).
Nõukogu juhtis tähelepanu ka vajadusele edendada üksnes SI-ühikutega märgistatud toodete aktsepteerimist kolmandate riikide turgudel ning lisas sel eesmärgil uue põhjenduse 5.
The Council has also drawn attention to the need to further the acceptance in third country markets of products labelled only in SI units, with a new recital (5).
Komisjoni ettepaneku muudatused on tehnilised ja kajastavad SI-süsteemis toimunud arenguid vastavalt kaalude ja mõõtude 2007. aasta peakonverentsi resolutsioonile, viidates uutele täiendavatele mõõtühikutele (kelvin) ning käsitades „radiaani” ja „steradiaani” dimensioonita ühikutena.
The changes to the Commission proposal are technical and reflect developments within the SI system singled out in the resolution of the 2007 General Conference on Weights and Measures, by making reference to additional new units of measurement (kelvin), and by making the "radian" and "steridian" dimensionless.
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni nimel ja koordinaatorite 24. juuni 2008. aasta otsuse kohaselt soovitab esimees seega Euroopa Parlamendil kiita ühise seisukoha teisel lugemisel heaks ilma muudatusettepanekuteta.
On behalf of the Committee of Internal Market and Consumer Protection and pursuant to the Coordinator's decision of 24 June 2008, the Chair accordingly recommends the approval by the European Parliament of the Common position in second reading without amendment.
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus (EÜ), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) teatavate tulusate projektide osas
on the proposal for a Council Regulation (EC) amending Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund, in respect of certain revenue-generating projects
tööh Õ ive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS...........................................................7
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ................7
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus ( KOM(2008)0558 – 13874/2008);
– having regard to the proposal for a Council regulation ( COM(2008)0558 - 13874/2008),
– võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 161 esimesele lõigule ( C6‑0387/2008 );
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 161, first paragraph, of the EC Treaty ( C6‑0387/2008 ),
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni soovitust ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust ( A6‑0477/2008 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0477/2008 ),
Määruse nr 1083/2006 artikli 55 sätetes viidatakse "tulusale projektile", mille tõhus kohaldamine osutus raskeks.
The provisions of article 55 of Regulation No 1083/2006 refer to ‘revenue-generating project’ and its application revealed difficulties in an efficient implementation.
Mõnede Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kaasrahastatavate väikeste projektide puhul või Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatavate tegevuste puhul kujutaksid nõutavad järelmeetmed – tulu võib arvesse võtta kuni kolm aastat pärast rakenduskava lõpetamist – ebaproportsionaalset halduskoormust, arvestades asjaomaseid summasid, ja olulist riskitegurit kava rakendamisel.
In fact, in the case of small operations co-financed by of those provisions in the case of small projects co-financed by the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund or operations co-financed by the European Social Fund (ESF) or, the follow-up procedures to be complied with — revenue may be taken into account for up to three years after winding-up of the operational programme — would seem to be a disproportionate administrative burden compared with the amounts concerned, and an important risk factor in programme implementation.
Seepärast, olles konsulteerinud liikmesriikidega, peab komisjon vajalikuks võtta vastu muudatus määruse nr 1083/2006 kohta, mis piirdub artikli 55 lõikega 5 ning koosneb ainult kahest punktist: Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatavate toimingute väljajätmine artikli 55 reguleerimisalast ja künnise kehtestamine, millest allapoole jäävad Euroopa Regionaalarengu Fondist või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavad projektid jääksid samuti artikli 55 reguleerimisalast välja, nii abikõlblike kulude ülemmäära arvestamise kui ka järelevalve eesmärgil.
Therefore, following consultations with Member States, the Commission considers it necessary to adopt an amendment to Regulation No 1083/2006 limited to Article 55(5) and comprising only two points: exclusion of operations co-financed by the ESF from the scope of Article 55, and establishing of a threshold below which projects co-financed by the ERDF or Cohesion Fund would be similarly be excluded from the scope of Article 55, both for the purposes of calculating maximum eligible expenditure and for monitoring.
Teised artikli 55 sätted jäävad muutmata.
The other provisions of Article 55 remain unchanged.
Kuna on oluline tagada ühtsed rakenduseeskirjad kõikidele projektidele kogu programmitöö perioodi raames, lisati ka tagasiulatuv klausel, nii et muudetud artikkel jõustuks alates 1. augustist 2006.
Furthermore, as it is essential to guarantee common implementation rules for the projects concerned during the whole programming period, a retroactive clause has been included in order for the revised article to enter into force from 1 August 2006.
Selle tehnilise muudatusega lihtsustatakse nii palju kui võimalik tulusate projektide juhtimist, vähendades proportsionaalsuse vaimus halduskoormust.
This technical revision would simplify as much as possible the management of revenue-generating projects by lowering the administrative burden in the spirit of proportionality.
Lisaks lihtsustab sel viisil muudetud artikkel 55 kahtlemata oluliste keskmise suurusega toimingute rakendamist ja järelevalvet sellistes tundlikes poliitikavaldkondades nagu keskkond, sotsiaalne kaasatud, teadusuuringud, konkurentsivõime, innovatsioon ja energia, parandades sellega struktuurifondide kasutamist ja tõhusust.
Moreover, the so amended article 55 will undoubtedly facilitate both the implementation and the monitoring of significant medium-sized operations in sensible policy fields such as the environment, social inclusion, research, competitiveness, innovation and energy, thus improving the use and the effectiveness of Structural Funds.
Kuna mõju eelarvele puudub, peaks otsus langetatama kiiresti, et võimalikult lühendada õigusliku ebakindluse ning liikmesriikide ja lõplike abisaajate poolse erineva tõlgenduse perioodi, mille tõttu võib projektide esitamine ja seega ka rakenduskavade rakendamine edasi lükkuda.
The absence of budgetary implications should lead to a rapid decision, so as to shorten as much as possible the period of legal uncertainty and uneven interpretation by Member States and final beneficiaries, which might delay the submission of projects and thus the implementation of Operational Programmes.
Lõpetuseks võib öelda, et käesolev institutsioonidevahelise ladusa koostöö juhtum on heaks näiteks selle kohta, kuidas kehtivaid struktuurifondide määruseid saab Euroopa kodanike huvides tõhusalt lihtsamaks muuta.
Finally, the present positive practice of good interinstitutional co-operation represents a good example of how efficient simplification can be introduced in existing Structural Funds Regulations in the interest of European citizens.
Uus säte aitab kindlasti saavutada paremat vastavust käesolevaks ja tulevaseks programmitöö perioodiks seatud prioriteetidele.
This new provision will definitely contribute to a better compliance with the priorities set for present and future programming periods.
tööh Õ ive- ja sotsiaalkomisjon I ARVAMUS
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs