natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. arvestades, et finantssektori tulud ei olnud seotud reaalmajandusega ning peamiselt lühiajalisest tulust ja aktsiahindade tõusust lähtuvad ebaproportsionaalselt suured palgad tõid kaasa aina suurema riskiga seotud ärimudelite rakendamise töötajate, teenistujate, hoiustajate ja investorite arvel ja neid ei kasutatud enam eesmärgipäraselt pikaajalisteks investeeringuteks;
B. whereas profits generated in the financial sector have been disconnected from the real economy, with disproportionately high remunerations based on securing short-term profits and share price rises, creating increasingly risky business models to the detriment of manual workers, white-collar workers, savers and investors, which were diverted from their purpose of long-term investment,
C. arvestades, et kodanikud maksavad topelt selle riskimise eest, milles neil pole mingit vastutust – ühelt poolt töökohtade kaotusega ja teiselt poolt sellega, et riigi raha eest päästetakse finantsasutusi, mis on saanud suurt kasu palkade osakaalu vähenemisest rahvamajanduse kogutulus (1972. aasta 68%-lt 2009. aasta 58%-ni);
C. whereas citizens are paying a double price for this risk-taking, for which they are in no way responsible, through the loss of their jobs and by their governments financing the rescue of financial institutions that have profited greatly from salaries declining as a share of national income from 68% in 1972 to 58% in 2009,
D. arvestades, et lisatasude süsteem, millel oli samuti oma mõju praegusele kriisile, on säilitatud;
D. whereas the bonus system, which also had an impact on the current crisis, has been maintained,
1. rõhutab, et Euroopa Liit ja maailm vajavad uut sotsiaalset ja keskkondlikku tootmismudelit, mis lähtub pikast perspektiivist ning võtab arvesse üldist huvi ja töötajate huve, ning uut finantsstruktuuri, mis põhineb usaldatavus- ja eetikareeglite süsteemil ja mida kontrollivad liikmesriikide ja Euroopa Liidu siduvate volitustega järelevalveasutused; on seisukohal, et finantssektor peab vastama reaalmajanduse vajadustele, toetama säästvat majanduskasvu ning näitama üles suuremat ühiskondlikku vastutust, eelkõige kasutades tööhõivet ja koolitust soosivaid vahendeid;
Stresses that the European Union and the world need a new social and environmental production model based on the long term which takes into account the general interest and the interest of workers and of a new financial architecture based on a system of prudential and ethical rules and subject to national and European supervisory authorities with binding powers; believes that the financial sector must respond to the needs of the real economy, contribute to sustainable growth and demonstrate greater social responsibility, in particular by using employment- and training-friendly resources;
6. toetab komisjoni ettepanekut muuta direktiivi 2006/49/EÜ
Endorses the Commission’s proposal to amend Directive 2006/49/EC
8. nõuab riiklikele järelevalveasutustele siduvate volituste andmist usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete järgimise tagamiseks;
Calls for new national supervisory authorities to be given binding powers to ensure compliance with principles of sound financial management;
10. juhib tähelepanu vajadusele tagada, et finantssektori finantsstiimulite ja palgastruktuuri regulatsioon ei kahjustaks ametiühinguorganisatsioonide õigust pidada kollektiivläbirääkimisi;
Draws attention to the importance of ensuring that the regulation of financial incentives and remuneration structures in the financial sector does not adversely affect trade union organisations’ right to collective bargaining;
12. nõuab Euroopa äriühingu põhikirja täiendava direktiivi 2001/86/EÜ
Calls for efficient implementation of the rules on consultation and employee participation systems opted for in the context of Directive 2001/86/EC
14. toetab kooskõlas komisjoni 30. aprilli 2009. aasta soovitusega ettevõtete juhtkonna lahkumishüvitiste piirmäära kehtestamist või hüvitiste maksmise keelamist, kui leping lõpetatakse ettevõtte kesiste majandustulemuste tõttu.
Supports, in connection with the Commission recommendation of 30 April 2009, the idea of imposing a ceiling on redundancy payments for directors of undertakings or prohibiting their award in cases where the reason for terminating a contract lies in the inadequate performance of the undertaking.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (uuesti sõnastatud)
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on combating late payment in commercial transactions (recast)
Raffaele Baldassarre, õiguskomisjon
Raffaele Baldassarre, Committee on Legal Affairs
(*) Kaasatud komisjonid – kodukorra artikkel 50
(*) Associated committees - Rule 50 of the Rules of Procedure
LISA: ÕIGUSKOMISJONI KIRI.............................................................................................34
ANNEX: LETTER FROM THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS...................................36
LISA: ÕIGUSTEENISTUSTE KONSULTATIIVSE TÖÖRÜHMA ARVAMUS.....................35
ANNEX: OPINION OF THE CONSULTATIVE WORKING PARTY OF THE LEGAL SERVICES 37
õiguskomisjonI ARVAMUS............................................................................................37
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................39
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS............52
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............54
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (uuesti sõnastatud)
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on combating late payment in commercial transactions (recast)
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2009)0126 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2009)0126 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C7‑0044/2009 );
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0044/2009 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” ( KOM(2009)0665 );
– having regard to the Communication from the Commission to the European parliament and the Council entitled "Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures" ( COM(2009)0665 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 114;
– having regard to Article 294(3) and Article 114 of the Treaty on the Functioning of the EU,
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust;
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee;
– võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni … kirja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonile;
– having regard to the letter of ... from the Committee on Legal Affairs to the Committee on the Internal Market and Consumer Protection in accordance with Rule 87(3) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55;
– having regard to Rule 87 and 55 of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja õiguskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi( A7‑0136/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on Legal Affairs and of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7‑0136/2010 ),
1. võtab vastu allpool toodud seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;
Adopts the position hereinafter set out, taking into account the recommendations of the Consultative Working Party of the legal services of the European Parliament, the Council and the Commission;
(7) „Euroopa majanduse taastamise kava” üks prioriteetseid tegevussuundi on vähendada halduskoormust ja edendada ettevõtlust; muu hulgas tuleb selleks tagada, et riigiasutused maksaksid tarnete ja teenuste eest esitatud arved ühe kuu jooksul, sealhulgas VKEdele, et leevendada likviidsuskitsikust.
(7) One of the priority actions of the “European Economic Recovery Plan” is the reduction of administrative burdens and the promotion of entrepreneurship by, inter alia, ensuring that public authorities pay invoices, including to SMEs, for supplies and services within one month to ease liquidity constraints.
(7) „Euroopa majanduse taastamise kava” üks prioriteetseid tegevussuundi on vähendada halduskoormust ja edendada ettevõtlust; muu hulgas tuleb selleks tagada, et tarnete ja teenuste eest esitatud arved makstaks põhimõtteliselt ühe kuu jooksul, sealhulgas VKEdele, et leevendada likviidsuskitsikust.
(7) One of the priority actions of the “European Economic Recovery Plan” is the reduction of administrative burdens and the promotion of entrepreneurship by, inter alia, ensuring that , as a matter of principle, invoices, including to SMEs, for supplies and services are paid within one month to ease liquidity constraints.
Riigi- ja erasektori ostjaid tuleks põhimõtteliselt kohustada maksma 30-päevase tähtaja jooksul.
Public and private contracting authorities should be required, as a matter of principle, to pay invoices within 30 days.
Siiski tuleks jätta võimalused erandite tegemiseks, nagu direktiivis on ette nähtud.
However, derogations from this rule should remain a possibility, as provided for in the directive.
Näiteks ehitussektoris võivad teenused ja sellega seoses ka arvedokumendid olla nii keerulised, et nende kontrollimine võib võtta kauem aega, kui nimetatud ajavahemik.
In the construction sector, for example, the work performed, and, therefore, the documents substantiating the invoices submitted, can be so complicated that it may take longer than the specified period to check them.
Osamaksete reguleerimine võib siinkohal avaldada tasakaalustavat mõju.
The rules on part payments can be used to offset this problem.
(12) Hilinenud maksmise puhul on tegemist lepingu rikkumisega, mille muudavad enamikus liikmesriikides võlgnike jaoks rahaliselt ahvatlevaks hilinenud maksmise madalad või puuduvad intressimäärad ja/või aeglane hüvitusprotsess.
(12) Late payment constitutes a breach of contract which has been made financially attractive to debtors in most Member States by low or no interest rates charged on late payments and/or slow procedures for redress.
Muutmaks sellist suundumust ja tagamaks, et hilinenud maksmise tagajärjed aitavad hilinenud maksmist vältida, on vaja otsustavat tegutsemist, sealhulgas viivise nõudmise õiguse välistamise tunnistamist ebaõiglaseks lepingutingimuseks ning sätteid võlausaldajale tekitatud kulude hüvitamise kohta.
A decisive shift , including making the exclusion of the right to charge interest an unfair contractual clause and providing for a compensation of creditors for the costs incurred, is necessary to reverse this trend and to ensure that the consequences of late payments are such as to discourage late payment.
Muutmaks sellist suundumust ja tagamaks, et hilinenud maksmise tagajärjed aitavad hilinenud maksmist vältida, on vaja otsustavat tegutsemist õigeaegse maksmise kultuuri suunas.
A decisive shift to a culture of prompt payment is necessary to reverse this trend and to ensure that the consequences of late payments are such as to discourage late payment.
Muutus peaks hõlmama maksetähtaegade maksimaalse pikkuse kindlaksmääramist, võlausaldajale tekitatud kulude hüvitamist ning viivise nõudmise õiguse ja sissenõudmiskulude hüvitamise õiguse välistamise tunnistamist ebaõiglaseks lepingutingimuseks ja ebaõiglaseks kaubandustavaks.
This shift should include fixing the maximum duration of payment periods, providing for the compensation of creditors for the costs incurred, and making the exclusion of the right to charge interest and the right to compensation for recovery costs unfair contractual terms and unfair commercial practices.
Erilist rõhku tuleks panna VKEdele.
Special emphasis should be given to SMEs .
Seepärast on ülioluline mitte kavandada meetmeid, mis tekitavad bürokraatiat.
I t is therefore crucial not to propose actions that create red tape and bureaucracy.
Ettevõtjatele tuleb selgelt märku anda, et sissenõudmiskulude hüvitamise õiguse (mida käesoleva ettepanekuga püütakse tugevdada) välistamine on ebaõiglane tingimus, mida ei saa võlausaldajate suhtes jõustada ning mis võib anda alust kahjuhüvitise nõudmiseks.
It is necessary to send a clear message to economic operators that excluding the right to compensation for recovery costs, a right which the proposal seeks to strengthen, is an unfair term which cannot be enforced against creditors and which can give rise to a claim for damages.
(12 a) Seepärast tuleks ettevõtjate omavaheliste lepingute puhul kehtestada üldreeglina maksetähtajaks kõige enam 60 päeva.
(12a) Accordingly, provision should be made for business-to-business contract payment periods to be limited as a general rule to 60 days.
Siiski võib mõnel juhul pikemat maksetähtaega taotlevatel ettevõtjatel olla selleks põhjus, näiteks kui müük toimub aasta teataval perioodil, kuid oste tuleb teha aastaringselt.
However, there may be grounds for companies requiring more extensive payment periods, such as where sales take place in a concentrated period of the year whereas purchases have to be made year round.
Seetõttu peaks jääma lepinguosalistele võimalus leppida eraldi kokku 60 päevast pikemates maksetähtaegades, tingimusel et selline pikendamine ei tekita kummalegi lepinguosalistest põhjendamatut kahju.
It should therefore remain possible for the parties to the contract to specifically agree on payment periods longer than 60 days, provided however that such extension does not lead to unjustified damages to any of the contracting parties
(13) Ühenduse õigusaktide ühtsuse huvides tuleks käesolevas direktiivis kohaldada „ostja” mõistet, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta.
(13) In the interest of consistency of Community legislation, the definition of “contracting authorities” in Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public services contracts should apply for the purposes of this Directive.
(13) Ühenduse õigusaktide ühtsuse huvides tuleks käesolevas direktiivis kohaldada „ostja” mõistet, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused 1 .
(13) In the interest of consistency of Community legislation, the definition of “contracting authorities” in Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public services contracts and in Directive 2004/17/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and postal services sectors 1 should apply for the purposes of this Directive.
Siiski ei tohiks „riigiasutuse” mõiste hõlmata direktiivis 2004/17/EÜ määratletud riigiettevõtteid.
However, the definition of “public authority” should not cover public undertakings as defined in Directive 2004/17/EC.
Direktiivis 2004/17/EÜ määratletud riigiettevõtete kaasamine tooks asjaomases sektoris kaasa konkurentsi moonutamise.
Including public undertakings as defined in Directive 2004/17/EC in the scope of the directive would give rise to distortions of competition in the sectors concerned.
M uudatusettepanek on seotud artikli 2 lõike 2 kohta tehtud muudatusettepanekuga.
Consistency with the amendment to Article 2(2).
(15) Võlausaldajad peavad saama hilinenud maksmisest tingitud sissenõudmiskulude katmiseks õiglast hüvitist, mis tagaks, et hilinenud maksmise tagajärjed on sellised, et panevad makseviivitustest hoiduma.
(15) A fair compensation of creditors for the recovery costs incurred through late payment is necessary to ensure that the consequences of late payments are such as to discourage late payment.
Sissenõudmiskulude hulka tuleks arvata ka halduskulude sissenõudmine ja hüvitis hilinenud maksmisega seotud sisekulude eest, mille suhtes tuleks käesolevas direktiivis sätestada võimalus kasutada kindlat miinimumsummat , millele võib lisada viivise.
Recovery costs should also include the recovery of administrative costs and compensation for internal costs incurred due to late payment for which this Directive should determine the possibility of flat-rate minimum amount which may be cumulated with interest for late payment.
Sissenõudmiskulude hüvitamist tuleks kaaluda, ilma et see piiraks siseriiklikke sätteid, mille kohaselt riigi kohtunik võib määrata võlausaldajale täiendavat kahjutasu, mis on seotud võlgniku hilinenud maksmisega.
Compensation for the recovery costs should be considered without prejudice to national provisions according to which a national judge may award to the creditor any additional damage regarding the debtor’s late payment.
Sissenõudmiskulude hulka tuleks arvata ka halduskulude sissenõudmine ja hüvitis hilinenud maksmisega seotud sisekulude eest, mille suhtes tuleks käesolevas direktiivis sätestada võimalus kasutada kindlat summat , millele võib lisada viivise.
Recovery costs should also include the recovery of administrative costs and compensation for internal costs incurred due to late payment for which this Directive should determine the possibility of a flat-rate amount which may be cumulated with interest for late payment.
(15 a) Lisaks õigusele nõuda sissenõudmiskulude hüvitamiseks kindel summa peaks võlausaldajal olema õigus nõuda hüvitist ka muude, võlgniku hilinenud maksmisega seotud sissenõudmiskulude eest, mille hulka kuuluvad eelkõige kulud, mis tekivad võlausaldajale seoses advokaadi või inkassofirma poole pöördumisega.
(15a) In addition to an entitlement to payment of a fixed sum to cover internal recovery costs, creditors should also be entitled to reimbursement of the other recovery costs they incur as a result of late payment by a debtor, costs which should include, in particular, those incurred by creditors in instructing a lawyer or employing a debt - collecting agency.
Samuti peaks võlausaldajal olema võimalik nõuda selliste kulude hüvitamist, mis on talle tekkinud arvelduskrediidi võtmise tõttu.
Creditors should also be able to claim costs incurred in making use of an overdraft facility.
Vaja on selgust, millised võlausaldaja kulud kuuluvad muude, võlgniku hilinenud maksmisega seotud sissenõudmiskulude hulka.
It must be made clear precisely which costs are to be regarded as recovery costs incurred as a result of late payment by debtors.
See loetelu ei ole lõplik.
The above list is not exhaustive.
(16) Uuringud on näidanud, et riigiasutused nõuavad äritehingute puhul sageli selliseid lepingulisi maksetähtaegu, mis on palju pikemad kui 30 päeva.
(16) Surveys show that public authorities often require contractual payment periods for commercial transactions that are significantly longer than 30 days.
Seepärast tuleks riigiasutuste hankelepingute puhul kehtestada üldreeglina maksetähtajaks kõige enam 30 päeva.
Therefore, payment periods for procurement contracts awarded by public authorities should be as a general rule limited to a maximum of 30 days.
(17) Eriti kahetsusväärne on hilinenud maksmine siis, kui võlgnik on maksejõuline.
(17) Late payment is particularly regrettable if it occurs despite the debtor’s solvency.
Uuringud on näidanud, et riigiasutused tasuvad tihti arved kehtestatud maksetähtpäevast palju hiljem.
Surveys show that public authorities often pay invoices very late after expiration of the applicable payment period.
Riigiasutuste finantsprobleemid on sageli kergemad, sest nende käsutuses võivad olla palju kindlamad, prognoositavamad ja pidevamad tuluvood kui eraettevõtetel.
Public authorities may face lighter financing constraints because they may benefit from more secure, predictable and continuous revenue streams than private undertakings.
Samal ajal ei sõltu riigiasutused oma eesmärkide saavutamisel nii palju stabiilsete ärisuhete loomisest nagu eraettevõtted.
At the same time, they depend less than private undertakings on building stable commercial relationships for the achievement of their aims.
Sellest tulenevalt võivad riigiasutused olla vähem motiveeritud õigel ajal tasuma.
Consequently, public authorities may have less incentive to pay on time.
Lisaks on paljudel riigiasutustel võimalik saada rahalisi vahendeid soodsamatel tingimustel kui eraettevõtetel.
In addition, many public authorities can obtain financing at more attractive conditions than private undertakings.
Seepärast ei kaasne riigiasutuste hilinenud maksmisega mitte üksnes põhjendamatu kulu eraettevõtetele, vaid ka üldine ebatõhusus.
Therefore, late payment by public authorities not only leads to unjustified costs for private undertakings, but to inefficiency in general .
Seepärast on asjakohane näha riigiasutuste hilinenud maksmise puhul ette vastavalt suurem hoitav kahjuhüvitis .
It is therefore appropriate to introduce correspondingly higher dissuasive compensation in case of late payment by public authorities.
Seepärast ei kaasne riigiasutuste hilinenud maksmisega mitte üksnes põhjendamatu kulu eraettevõtetele, vaid ka üldine ebatõhusus.
Therefore, late payment by public authorities not only leads to unjustified costs for private undertakings, but to inefficiency in general.
Riigiasutuste hilinenud maksmise negatiivse mõju hindamisel tuleb arvesse võtta riigihangete tähtsust Euroopa Liidu majanduses tervikuna .
This negative impact of late payment by publi c authorities is to be measur e d in light of the importance of public procurement in the overall economy of the European Union.
Seepärast on asjakohane võtta kasutusele ettevõtete ja riigiasutuste vahelisi äritehinguid käsitlevad erieeskirjad, milles nähakse eelkõige ette, et riigiasutuste hankelepingute puhul on üldreeglina maksetähtaeg kõige enam 30 päeva .
It is therefore appropriate to introduce specific rules as regards commercial transactions between undertakings and public aut h orities, providing in particular for payment periods not exceeding 30 daysas a rule for procurement contracts awarded by public authorities.
(17 a) Rahastamise ja ärisuhete seisukohalt on Euroopa Liidu institutsioonid võrreldavad liikmesriikide riigiasutustega.
(17a) The European Union institutions are in a situation comparable to that of the public authorities of Member States with regard to their financing and commercial relationships.
Käesolevas direktiivis riigiasutustele kehtestatud maksimaalseid maksetähtaegu tuleks kohaldada vastavalt ka Euroopa Liidu institutsioonide suhtes.
The maximum payment periods for public authorities as set out in this Directive accordingly apply to the European Union institutions.
Muudatusettepanek on seotud artikli 2 lõike 2 kohta esitatud muudatusettepanekuga.
The amendment should be read in conjunction with Article 2, paragraph 2.
Raportööri arvates tuleks käesolevat direktiivi kohaldada Euroopa Liidu institutsioonide suhtes.
The Rapporteur considers that the Directive should apply to the European Union institutions.