natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Enamus peab bioloogilise mitmekesisuse hävimist tõepoolest tõsiseks probleemiks, kuid nende arvates ei mõjuta see neid isiklikult.
Admittedly, a majority consider biodiversity loss to be a serious issue, but they do not think they will be personally affected by it.
Vaid 17% vastanutest usub, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine on neid juba mõjutanud.
Only 17% of respondents believe that they are already touched by biodiversity decline.
Kõige olulisema põhjusena, miks inimesed bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu ei võitle, toovad nad teadmiste puudumise võimaliku tegevuse kohta.
As the most important reason for their lack of action to combat biodiversity loss, citizens cite a lack of knowledge about what can be done.
Seetõttu on väga vaja korraldada selles valdkonnas teadlikkuse suurendamise kampaaniaid.
An awareness raising campaign in this area is therefore sorely needed.
ELi vahendid ja poliitika
EU instruments and policies
Peamine ELi tasandi vahend bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide kaitsmiseks on kogu ELi hõlmav looduskaitsealade võrgustik Natura 2000, mis loodi
The key EU-level instrument for safeguarding biodiversity and ecosystems is Natura 2000, an EU-wide network of nature protection areas established under the
elupaikade direktiivi alusel.
Habitats Directive .
See koosneb liikmesriikide poolt elupaikade direktiivi (1992) alusel määratud erikaitsealadest (SAC) ning hõlmab ka
It is comprised of Special Areas of Conservation (SAC) designated by Member States under the Habitats Directive (1992), and also incorporates Special Protection Areas (SPAs) which they designate under the
linnudirektiivi (1979) alusel määratud linnukaitsealasid (SPA).
Birds Directive (1979).
Natura 2000 võrgustiku peamine eesmärk on „looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitsmisega kaasa aidata bioloogilise mitmekesisuse säilimisele liikmesriikide Euroopa territooriumil.”
The main objective of Natura 2000 is to ‘contribute towards ensuring bio-diversity through the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora in the European territory of the Member States.’
Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (elupaikade direktiiv), artikkel 2.
Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (Habitats Directive), Article 2.
Natura 2000 võrgustikuga seotud õigusaktide alusel võetud meetmed on kavandatud „ühenduse tähtsusega looduslike elupaikade ning looduslike looma- ja taimeliikide soodsa kaitsestaatuse säilitamiseks või taastamiseks”, võttes samas arvesse „majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi ning piirkondlikke ja kohalikke iseärasusi.”
Measures taken on the basis of Natura 2000 legislation are designed to ‘maintain or restore, at favourable conservation status, natural habitats and species of wild fauna and flora of Community interest’, while at the same time taking account of ‘economic, social and cultural requirements and regional and local characteristics.’
Vaatamata sellele, et praegu keskendutakse elupaikade ja liikide kaitsmisele, vääriks kaalumist mõte keskenduda rohkem selliste vastupidavate ökosüsteemide rajamisele, mis reageeriksid stressiallikatele ja pakuksid väärtuslikke ökosüsteemi teenuseid.
Despite the current focus on habitat conservation and the protection of species, it might be worth considering focusing more on the creation of resilient ecosystems, which can respond to stress and provide valuable ecosystem services.
Euroopa keskkonnapoliitikale tavapäraselt võimaldavad need direktiivid vajalikku paindlikkust, et kohandada rakendusmeetmed kohalikele tingimustele – õigustatult, arvestades subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid.
As is customary in European environment policy, these directives afford the necessary flexibility to tailor implementing measures to local circumstances – rightly so, given the subsidiarity and proportionality principles.
Kindlasti tuleb võtta meetmeid, et vältida liikmesriikide erinevuste muutumist nii suureks, et see võiks kahjustada direktiivide tõhusust.
Action must certainly be taken to prevent differences between Member States from becoming so great that the effectiveness of the directives suffers as a result.
Näiteks on liikmesriikide vahel endiselt märkimisväärsed erinevused selles, kui kiiresti direktiive rakendatakse ning kuidas neid tõlgendatakse, nt seoses ettevaatusprintsiibiga, praeguse tegevuse ja väliste mõjude käsitlemisega.
For instance, there are still considerable differences between Member States as to how quickly the directives are implemented, and how they are interpreted, such as with regard to the precautionary principle, dealing with existing activities and external effects.
Bioloogiline mitmekesisus on järk-järgult muutunud Euroopa keskkonnapoliitika kõrval oluliseks ka muudes poliitikavaldkondades (kuigi paljudel juhtudel arvestatakse sellega veel vähe, nt ühises kalanduspoliitikas, mis on praegu läbivaatamisel), pidades silmas põllumajanduse keskkonnameetmeid ühise põllumajanduspoliitika raames, nõuet hoida maad heas põllumajanduslikus ja keskkonnaseisundis ning tähelepanu, mida omistatakse bioloogilisele mitmekesisusele seitsmendas teadusuuringute raamprogrammis.
Biodiversity has also gradually become a factor in policy areas other than European environment policy, even though, in many instances, it has been incorporated to what is as yet only a modest degree, such as within the common fisheries policy (currently under review), cases in point being the agri-environment measures and the requirement to keep land in good agricultural and environmental condition under the common agricultural policy (CAP) and the attention given to biodiversity in the 7th Research Framework Programme.
Kuna põllumajandustootjad hooldavad ligi poolt Euroopa maa-alast, on neil bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel eriline roll ning nad seisavad selles protsessis silmitsi suure probleemiga: kuna maailma elanikkond ja jõukus suureneb, peab suurenema ka ülemaailmne põllumajandustoodang , samas peab põllumajandussektor tagama maapiirkondade elukvaliteedi ning bioloogilise mitmekesisuse kaitse.
As farmers manage about half of the European landmass, they play a special role in safeguarding biodiversity, facing a major challenge in the process: because world population and affluence are increasing, global agricultural production must increase, too, while the farming sector must ensure that there is quality of life in the countryside and that biodiversity is safeguarded.
Eduka tulevase põllumajanduspoliitika raames peavad need kolm komponenti olema üksteist täiendavad ning mitte vastuolulised.
Within a successful future agricultural policy, these three components must be complementary and not contradictory.
Muud rahastamisvõimalused on
Other paths for funding flows:
- ühine põllumajanduspoliitika: peamiselt põllumajanduse keskkonnameetmed, mis moodustavad ELi bioloogilisele mitmekesisusele ette nähtud toetusest ühe suurima osa (rahastatakse Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kaudu);
- the common agricultural policy : mainly agri-environment measures, which form one of the largest elements of EU support for biodiversity, (financed via the EAFRD);
- ühine kalanduspoliitika: meetmed merekeskkonna kaitsmiseks (Euroopa Kalandusfond)
- the common fisheries policy : protection measures for the marine environment (EFF)
- regionaalareng ja ühtekuuluvus (struktuurifondid, Ühtekuuluvusfond)
- regional development and cohesion (Structural Funds, Cohesion Fund)
Ühest küljest võib rahastamise killustatusel olla positiivne mõju, kuna nii on võimalik kasutada paljusid allikaid.
On the one hand, fragmented financing may have a positive effect in that a number of sources can be tapped.
Teisest küljest on maaelu- ja struktuuripoliitikale omase kohustusliku kaasfinantseerimise ja valimist võimaldava lähenemisviisi tulemus näiteks see, et vaid selle teadliku otsuse langetanud liikmesriigid kasutavad neid vahendeid bioloogilise mitmekesisusega seotud eesmärkidel.
As a result, on the other hand, of mandatory co-financing and a ‘pick and choose’ approach in rural and structural policy, for instance, only Member States making this conscious choice actually use these funds for biodiversity purposes.
Selleski valdkonnas on 27 liikmesriigi vahel märkimisväärsed erinevused.
In this area, too, there are considerable differences between the 27 Member States.
Prognoosimata arutelu uue, 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku üle, tuleb lisaks avalikele rahastamisallikatele (toetused) leida muud rahastamismehhanismid – väliste kulude lisamine toote lõpphinda on märkimisväärne probleem.
Without anticipating the debate on the new post-2013 multiannual financial framework, other funding mechanisms in addition to public sources of financing (subsidies) will have to be found, a significant challenge being to incorporate external costs into final product prices.
Tulevased algatused
Future initiatives
Käesoleval rahvusvahelisel bioloogilise mitmekesisuse aastal on esitatud või esitatakse algatusi bioloogilise mitmekesisuse hävimise ja ökosüsteemide kahjustumise peatamiseks.
New initiatives to halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystems have been or will be proposed this year, the International Year of Biodiversity.
18.–29. oktoobril toimub Jaapanis Nagoyas bioloogilise mitmekesisuse (CBD) konventsiooniosaliste kümnes konverents (COP 10).
From 18-29 October, the tenth meeting of the Conference of the Parties (COP 10) to the Convention on Biological Diversity (CBD) will be held in Nagoya, Japan.
Euroopa tasandil esitas Euroopa Komisjon 19. jaanuaril teatise „Valikuvõimalused ELi visiooniks ja eesmärgiks bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas pärast 2010. aastat”, mida praegu avalikult arutatakse.
At the European level the European Commission presented its communication ‘Options for an EU vision and target for biodiversity beyond 2010’ on 19 January, which is currently the subject of public consultation.
Komisjoni esitatud neli poliitilist valikuvõimalust on:
The 4 policy options as presented by the Commission include:
1) bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vähenemise oluline pidurdamine ELis 2020. aastaks;
1) A significant reduction of the rate of loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
2) bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vähenemise peatamine ELis 2020. aastaks;
2) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
3) bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vähenemise peatamine ELis 2020. aastaks ning nende võimalikult ulatuslik taastamine;
3) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible;
4) bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vähenemise peatamine ELis 2020. aastaks, nende võimalikult ulatuslik taastamine ning ELi panuse suurendamine maailma bioloogilise mitmekesisuse säilitamisse.
4) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible, and stepping up the EU’s contribution to averting global biodiversity loss
Selle teatise ja avaliku arutelu tulemustega loodetakse jõuda ELi uue bioloogilise mitmekesisuse strateegia ettepaneku, sh õigusaktide ettepanekute avaldamiseni enne aasta lõppu.
This communication and the outcome of the public consultation is expected to give rise to the publication of a proposal for a new EU biodiversity strategy, including legislative proposals, before the end of the year.
Lisaks leppis 15. märtsi keskkonnanõukogu kokku uues põhieesmärgis – peatada ELis 2020. aastaks bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vähenemine, taastada bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemi teenused võimalikult ulatuslikult ning suurendada ELi panust maailma bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vältimisse.
Furthermore, the March 15 European Environment Council agreed to a new headline target to ‘halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restore them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss.’
Käesoleva algatusraportiga soovitakse kajastada Euroopa Parlamendi prioriteete võitluses bioloogilise mitmekesisuse jätkuva vähenemise ja ökosüsteemi kahjustumise vastu.
This own-initiative report intends to reflect the European Parliament’s priorities in the fight against continued biodiversity loss and ecosystem degradation.
bioloogilise mitmekesisuse säilitamist käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamise kohta
on the implementation of EU legislation aiming at the conservation of biodiversity
Arvamuse koostaja: Isabella Lövin
Rapporteur: Isabella Lövin
12. märgib lisaks, et mitmesugused konventsioonid ELi ümbritsevate piirkondlike merealade kohta, nagu Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon (OSPAR), Läänemere merekeskkonna kaitse konventsioon (HELCOM) ja Barcelona konventsioon, annavad mere ökosüsteemide kaitseks olulise raamistiku;
Further notes that the various conventions for the regional seas around the EU, such as OSPAR, HELCOM and Barcelona, provide an important framework for protecting marine ecosystems;
19. kutsub komisjoni üles võtma kõige nõudlikumaid meetmeid, et taastada bioloogiline mitmekesisus ja looduslikud ökosüsteemid ELi merekeskkonnas laiemalt; rõhutab, et need meetmed võivad olla rannikualade elanikkonnale oluliseks tööhõiveallikaks;
Calls on the Commission to act with the highest level of ambition for the restoration of biodiversity and natural ecosystems within the broader EU marine environment; stresses further that restoration efforts could form a significant source of employment for coastal communities;
bioloogilise mitmekesisuse säilitamist käsitlevate ELi õigusaktide rakendamise kohta
on the implementation of EU legislation aiming at the conservation of biodiversity
Petitsioonikomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonil lisada võimaluse korral oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised märkused, ettepanekud ja soovitused:
The Committee on Petitions calls upon the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following comments, suggestions and recommendations in its motion for a resolution:
3. märgib, et petitsioonikomisjonis toimuvate arutelude puhul on tihti märgata komisjoni vähest otsusekindlust bioloogilise mitmekesisuse säilitamist käsitlevate direktiivide asjakohase kohaldamise tagamisel, see väljendub ükskõikses suhtumises kodanike petitsioonidesse, soovimatuses alustada rikkumismenetlusi liikmesriikide suhtes ning üleüldises suutmatuses tunnistada ettevaatusprintsiibi olulisust bioloogilise mitmekesisuse kadumise vältimisel;
Notes that in discussions in the Committee on Petitions the Commission frequently exhibits a lack of resolve to enforce properly the application of environmental directives relating to the preservation of biodiversity, which is demonstrated by its often dismissive approach to citizens’ petitions, by its reluctance to open infringement procedures against Member States, and by its frequent failure to recognise the importance of the precautionary principle as a way of preventing biodiversity loss;
5. märgib, et õnneks on näiteid juhtudest, kui komisjon on võtnud meetmeid pärast petitsioonikomisjoniga peetud arutelusid, eelkõige petitsioonide puhul seoses Via Baltica maanteetrassiga, mis oli algselt kavandatud nii, et oleks hävitatud Rospuda oru ainulaadsed ürgmetsaalad ja voolusängid, kuid nimetatud kavast loobuti ja valiti alternatiivne trass, mis ei sea ohtu Natura 2000 alasid;
Notes that fortunately there are examples where the Commission has acted after discussions with the Committee on Petitions, notably in the case of petitions about the route of the Via Baltica, originally scheduled to destroy unique areas of primeval forest and water courses in the Rospuda Valley, a proposal which has now been abandoned in favour of an alternative route which respects the Natura 2000 areas;
8. toetab Euroopa Keskkonnaameti järeldusi, kuna need peegeldavad Euroopa Parlamendile esitatavates petitsioonides sisalduvaid Euroopa kodanike tihti avaldatud arvamusi, et ELi elupaikade direktiiviga kaitstavate liikide ja elupaikade kaitsestaatus põhjustab muret ning et kogu tähelepanu ei tohiks koonduda bioloogiliselt mitmekesiste saarekeste säilitamisele, kui kõikjal mujal leiab aset looduse hävinemine;
Supports the findings of the European Environment Agency when it states that ‘the conservation status of species and habitats protected under the EU Habitats Directive is a cause for concern’ and that we should not ‘focus all our efforts in preserving islands of biodiversity, while losing nature everywhere else’, as this reflects the views very often expressed by European citizens in their petitions to the European Parliament;
10. kritiseerib ilmselgelt kasvavat tendentsi, mille puhul liikmesriikide poliitilise võimu organid ei võimalda kohalikule elanikkonnale juurdepääsu projektide keskkonnamõju puudutavale teabele, millega rikutakse ELi õigusesse üle võetud Århusi konventsiooni;
Criticises the apparently increasing tendency of political authorities in the Member States to withhold access to information on the environmental impact of projects from the local citizens concerned, which is contrary to the Aarhus Convention as incorporated into EU law;
13. on seisukohal, et kohustus näidata, kuidas kavatsetakse uusi infrastruktuuriprojekte ellu viies säilitada keskkonda ja selle bioloogilist mitmekesisust, tuleks panna liikmesriikide poliitilise võimu organitele, mitte kodanikele, kes petitsioonide kaudu taotlevad direktiivides sätestatud õiguste kaitsmist;
Considers that the onus should be placed on the political authorities in Member States to demonstrate how they intend to preserve the environment and its biodiversity when entertaining the idea of new infrastructure developments, rather than on citizens who, through their petitions, appeal for their rights under the directives to be protected;
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
EUROOPA PARLAMENDI ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT ..........................................6
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING................................6
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2010)0302 );
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0302 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C7-0144/2010 );
– having regard to Article 294(2) and Article 212 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0144/2010 ),
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ( A7-0242/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0242/2010 ),
EUROOPA PARLAMENDI ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING
* Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas , välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌. *
* Amendments: new or amended text is highlighted in bold italics; deletions are indicated by the symbol ▌. *
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus,
Decision of the European Parliament and of the Council
millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi
providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 212,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 212 thereof,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,
After transmission of the draft legislative act to the national parliaments,
toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega
Acting in accordance with the ordinary legislative procedure,
ELT L
OJ L
(1) Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu suhete arengu aluseks on Euroopa naabruspoliitika.
(1) Relations between the Republic of Moldova and the European Union are developing within the framework of the European Neighbourhood Policy.
2005. aastal leppisid ühendus ja Moldova Vabariik kokku Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas, milles on seatud ELi ja Moldova Vabariigi vaheliste suhete arengu keskpika perioodi eesmärgid.
In 2005, the Community and the Republic of Moldova agreed on a European Neighbourhood Policy Action Plan identifying medium-term priorities in EU-Republic of Moldova relations.
Nende kahepoolseid suhteid tugevdab veelgi hiljuti algatatud idapartnerluse projekt.
The framework of their bilateral relations is further enhanced by the recently launched Eastern Partnership.
2010. aasta jaanuaris algasid Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahel läbirääkimised, et sõlmida assotsieerimisleping, mis asendaks senise partnerlus- ja koostöölepingu.
In January 2010 the European Union and the Republic of Moldova started negotiating an Association Agreement that is expected to replace the existing Partnership and Cooperation Agreement.
(2) Rahvusvaheline finantskriis on mõjutanud Moldova Vabariigi majandust väga raskelt, muu hulgas on drastiliselt vähenenud SKP, kahanenud eelarvetulu ja kasvanud vajadus välisrahastamise järele.
(2) The economy of the Republic of Moldova has been severely affected by the international financial crisis with dramatically declining output, a deteriorating fiscal position and rising external financing needs.
(3) Moldova Vabariigi majanduse stabiliseerimist ja elavdamist toetab Rahvusvahelise Valuutafondi finantsabi.
(3) Economic stabilisation and recovery in the Republic of Moldova are supported by financial assistance of the International Monetary Fund (IMF).
Moldova Vabariigiga seotud Rahvusvahelise Valuutafondi rahastamiskokkulepe kiideti heaks 29. jaanuaril 2010.
The IMF financing arrangement for the Republic of Moldova was approved on 29 January 2010.
(4) Halveneva majandusolukorra ja tulevikuväljavaadete tõttu on Moldova Vabariik palunud ka liidult makromajanduslikku finantsabi.
(4) The Republic of Moldova has requested Union macro-financial assistance in view of the deteriorating economic situation and outlook.
(5) Et ka 2010. ja 2011. aastal on Moldova Vabariigi maksebilanss tõenäoliselt puudujäägis, tuleb makromajanduslikku finantsabi pidada praeguses eriolukorras asjakohaseks vastuseks Moldova Vabariigi taotlusele toetada koostoimes Rahvusvahelise Valuutafondi käimasoleva programmiga majanduse stabiliseerumist.
(5) Given that a residual financing gap in 2010-2011 remains in the Republic of Moldova's balance of payments, macro-financial assistance is considered an appropriate response to the Republic of Moldova's request to support economic stabilisation in conjunction with the current IMF programme.
Sellest makromajanduslikust finantsabist tuleks ühtlasi leevendada Moldova riigieelarve vajadust välisrahastamise järele.
This macro-financial assistance is also expected to contribute to alleviating the external financing needs of the State budget.
(6) Liidu makromajanduslik finantsabi ei peaks mitte üksnes täiendama Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga programme ja vahendeid, vaid tagama liidu osaluse lisandväärtuse.
(6) The Union macro-financial assistance should not merely supplement programmes and resources from the IMF and the World Bank, but should ensure the added value of Union involvement.