natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seda arvestades, on ettepanek rahastada seda uut mehhanismi rubriigi 2 („Loodusvarade kaitse ja majandamine”) olemasolevast varust sobimatu ja segadusse ajav.
This being the case, the proposal to finance this new mechanism from the available margin of Heading 2 (“Preservation and management of natural resources”) is inappropriate and confusing.
– Kuna varudest rubriigi 4 ülemmäära piires rahastamisvahendi finantseerimiseks ei piisa (ainult 750 miljonit eurot 2008. aasta eelarvest ja 250 miljonit eurot 2009. aasta eelarvest), on vaja vastavaid ülemmäärasid muuta.
- Since the margins under the ceiling of Heading 4 shall not suffice to finance the facility (merely EUR 750 million EUR from the 2008 budget and EUR 250 million from the 2009 budget), a modification of the respective ceilings is needed.
Seetõttu tuleks kõik 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega tagatud vahendid ära kasutada selle uue vahendi rahastamiseks.
All the instruments provided for by the IIA of 17 May 2006 should therefore be used to finance the facility.
– Kavandatud õigusaktis sätestatakse erimeetmed, näiteks põllumajandusliku tooraine ja teenuste, sh väetiste ja seemnete kättesaadavuse osas.
- The proposed instrument provides for specific measures, such as access to agricultural inputs and services, including fertilizers and seeds.
Need meetmed on juba ette nähtud olemasolevas määruses (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (AKRV).
Such measures are already foreseen in the existing Regulation (EC) No 1905/2006 establishing a Financing instrument for development cooperation (DCI).
Arvamuse koostaja peab küsitavaks, kas komisjoni toetuse saanud õigusakt on ikka vajalik.
The draftsperson therefore wishes to question the redundancy of legislation encouraged by the Commission.
– Selle toidukriisiga toime tulemiseks uue õigusakti loomine näitab suundumust lahendada olukordi üksikjuhtude ja aastate kaupa.
- The creation of a new legal instrument to tackle this food crisis is symptomatic of the trend in tackling situations on a case-by-case and annual basis.
Arvamuse koostaja juhib tähelepanu, et Euroopa Ülemkogu järeldustes (nimelt 19.–20. juuni 2008) tehtud soovitusi tuleb käsitleda mitmeaastases perspektiivis.
The draftsperson points out that the recommendations made by the European Council in its conclusions (notably those of 19-20 June 2008) should be dealt with on the basis of a multi-annual approach.
1 a. on seisukohal, et õigusakti ettepanekus osutatud rahastamispakett võib olla mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) rubriigi 4 ülemmääraga ühildatav üksnes juhul, kui ülemmäära kohandatakse vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) sätetele; on seisukohal, et selle vahendi rahastamine ei tohiks ohustada ELi teiste prioriteetide ja jooksvate kohustuste rahastamist;
Considers that the reference amount indicated in the legislative proposal is not compatible with the ceiling of heading 4 of the multi-annual financial framework (MFF) without adjusting the ceiling according to the provisions laid down in the Interinstitutional Agreement (IIA) of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management; considers that the financing of this facility instrument should not jeopardise the financing of other priorities and current commitments of the EU;
Enne õigusakti lõplikku vastuvõtmist peaksid mõlemad eelarvepädevad institutsioonid alustama kõnealuse vahendi rahastamises kokkuleppe saavutamiseks läbirääkimisi ning kaaluma kõiki institutsioonidevahelisest kokkuleppest tulenevaid võimalusi, sealhulgas uue ajutise fondi loomist.
Before the final adoption of the legislative act, the two arms of the budgetary authority should enter into negotiations to reach an agreement on the financing of this facility exploring all the possibilities available under the IIA, including the creation of a new temporary fund.
1 c. on seisukohal, et kaks eelarvepädevat asutust peaksid nende läbirääkimiste käigus selgitama kõiki rahastamisvõimalusi, sealhulgas hädaabi reservi suurendamist; on seisukohal, et rahastamise kogumaht ei tohi olla üle ühe miljardi euro;
Considers that, in the course of these negotiations, the two branches of the budgetary authority should examine all possibilities of financing, including the extension of the Emergency Aid Reserve; considers that this total financing must not exceed 1 billion euros;
Lisaks kinnitati, et Euroopa Liit võtab kõikide aastatuhande arengueesmärkide saavutamise täiel määral toetamiseks kasutusele vahendid, et rahastada peale toiduabi turvavõrke vaestele ja ebasoodsas olukorras olevatele elanikkonnakihtidele, et EL toetab tugevat abi põllumajandustoodangu tõstmiseks arengumaades, eraldades eelkõige vajalikud vahendid põllumajandusliku tooraine rahastamiseks, ning abi turupõhiste riskijuhtimise vahendite kasutamiseks ning tervitati komisjoni kavatsust esitada ettepanek luua praeguse finantsraamistikus uus fond arengumaade põllumajanduse toetamiseks.
In addition it was stated that , in order to fully support progress towards all Millennium Development Goals, the European Union will mobilise resources to finance, beyond food aid, safety nets for poor and vulnerable population groups, that the EU will support a strong agricultural supply response in developing countries, providing in particular the necessary financing for agricultural inputs and assistance in using market-based risk management instrument and welcomed the Commission's intention to come forward with a proposal for a new fund to support agriculture in developing countries, within the current financial framework.
(5 a) Samal kohtumisel kinnitas Euroopa Ülemkogu taas oma pühendumist ELi ametliku arenguabi (AAA) eesmärkide saavutamisele 2010. ja 2015. aastal (vastavalt 0,56 % ja 0,70 % ELi rahvamajanduse kogutulust ), mis tähendaks ELi iga-aastase ametliku arenguabi kahekordistamist 2010. aastal; selline kohustusevõtt eeldab selgelt mitmeaastast ELi arenguabi eelarve planeerimist.
(5a) During the same meeting, the European Council reaffirmed its commitment to meeting the EU Official Development Assistance (ODA) targets in 2010 and 2015 (0,56 % and 0,70 % of EU GNI respectively), which would represent a doubling of the amount of annual EU ODA in 2010; such commitments clearly make a multi-annual budget programming of EU development aid necessary.
Nende meetmete jaoks vajalikke kulusid tuleks seega rahastada mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 4 „EL kui ülemaailmne partner”.
The expenditure required to cover these actions should therefore be financed under Heading 4 of the Multiannual Financial Framework (MFF): "The EU as a global partner".
(8 a) Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 1 (IVK) sisaldab, eelkõige punktis 23 asjakohaseid vahendeid ülemmäärade kohandamiseks mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide vahel.
(8a) The Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management 1 (IIA) contains the appropriate instruments, especially those in point 23, for the adjustment of ceilings between various headings of the MFF.
(13 a) Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 276 kohaldatakse rahastamisvahendi suhtes iga-aastast heakskiidu andmise menetlust.
(13a) According to Article 276 of the EC Treaty, the implementation of the facility is subject to the annual discharge procedure.
(15 a) Rahastamisvahend peaks keskenduma väikelaenude andmisele väikepõllumajandustootjatele kriisist mõjutatud arengumaades.
(15a) The facility should focus on microcredit facilitation for small agricultural producers in the developing countries affected by the crisis.
Seda väikelaenu võimalust tuleks arendada analoogiliselt olemasolevate finantsinstrumentidega (arengukoostöö rahastamisvahend (AKRV) ja Euroopa Arengufond).
This microcredit facility should be developed by analogy with existing instruments (Financing Instrument for Development Cooperation (DCI) and European Development Fund (EDF)).
Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b a (uus)
Article 3 – paragraph 2 – point ba (new)
b a) põllumajanduslikele väiketootjatele toodangu suurendamiseks pakutavad mikrokrediidivõimalused.
(ba) micro-credit facilities for small agricultural producers to boost production.
Kogu eeldatav lähtesumma käesoleva määruse rakendamiseks ajavahemikus 2008–2009 on 1,0 miljard eurot.
The total financial reference amount for the implementation of this Regulation over the period 2008-2009 shall be EUR 1.0 billion.
Seda lähtesummat rahastatakse finantsraamistiku rubriigist 4.
This reference amount shall be financed under Heading 4 of the Financial Framework.
Iga-aastase summa suurus otsustatakse vastava aasta eelarvemenetluse raames.
The annual amount will be decided in the context of the annual budgetary procedure.
Kavandatud määrusest tulenevate vajaduste katmiseks kohandatakse mitmeaastast finantsraamistikku vastavalt kõikidele 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud vahenditele.
In order to cover the needs flowing from the proposed Regulation, the Multiannual Financial Framework shall be adjusted by all means provided for in the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006.
Kui osa või kõiki assigneeringuid rahastatakse finantsraamistiku rubriigis 2 olemasolevast varust , jäetakse määrusega (EÜ) nr 1290/2005 määratud kõige uuema varase hoiatamise süsteemi aruande prognoosi alusel selle rubriigi all igaks aastaks vähemalt 600 miljoni euro suurune varu.
Should part or the entirety of the appropriations be used from the available margin of Heading 2 of the Financial Framework, a margin of at least EUR 600 million, based on the forecast of the most recent early warning system report as established in Regulation (EC) No 1290/2005 , shall be left, for each year, under this heading .
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonI ARVAMUS (*)
OPINION of the committee on agriculture and rural development (*)
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades
on the proposal for a European Parliament and Council regulation establishing a facility for rapid response to soaring food prices in developing countries
I) Hinnatõus on toiduainetekriisi aluseks
I) Background: price rises at the origin of a food crisis
Kaht viimast aastat iseloomustavad olulised muutused ülemaailmsetel põllumajandus- ja toidukaupade turgudel, kus viimase 30 aasta jooksul võis täheldada tootjahindade pidevat langust.
The past two years will be noted for a spectacular turnaround in global agricultural produce and food markets, in which trends over 30 years have accustomed us to a steady fall in prices in real terms.
Selle muutuse põhjustatud hinnatõus tõi kaasa makroökonoomilised häired ja tõelise toiduainetekriisi, mis mõjutas rängalt meie planeedi kõige enam ohustatud elanikke, eeskätt neid, kes elavad sõjaseisukorras olevates riikides või vaesemates riikides, kus toidule kulub siiani üle 50 % isikute eelarvest.
The soaring prices brought about by this change have led to macroeconomic disruption and a genuine food crisis, affecting most markedly the most vulnerable populations on the planet, particularly those living in countries at war and in the poorest countries, where people spend more than half their earnings just to feed themselves.
Hinnatõusu tagajärjeks on senisest suurem vaesuse levik, alatoitumine, suurte näljahädade oht, millel on teadaolevad mõjud poliitilisele stabiilsusele ning mis võivad samuti mõjutada rahvusvahelist geostrateegilist tasakaalu.
A consequence of these price rises has been an increase in already high rates of poverty, malnutrition and famine risk, with an all-too-familiar impact on political stability and international geostrategic balances.
See toidukriis, mille dramaatilisteks näideteks olid möödunud kevadel toimunud näljaga seotud rahutused, on seotud ülemaailmse struktuurse põllumajandustoodete nõudluse suurenemisega, mis on omakorda seotud demograafiliste arengute, toitumisharjumuste muutumise ja biokütuste levikuga.
This food crisis, dramatically illustrated by the hunger riots last spring, is set against a context of a structural increase in global demand for agricultural produce, linked to a demographic expansion, changes in food habits and the development of agro-fuels.
Toidukriis kujuneb finantskriisiks, mida iseloomustab kasvav spekuleerimine põllumajandusturgudel.
It is combined with a financial crisis marked by increased speculation on agricultural markets.
Finantskriis tekib eeskätt hetkel, kui nii põhja- kui lõunapiirkondades hakatakse jälgima kliimasoojenemise mõju ja loodusressursside (vee, energia, bioloogilise liigirikkuse jne) vähenemise mõju meie planeedi põllumajandusele.
And it comes at a time when, in the North and the South, we are beginning to gauge the impact of global warming and scarcity of natural resources (water, energy, loss of biodiversity, etc.) on the planet’s agriculture.
Selle kriisi näol ei ole tegemist mööduva nähtusega, see mõjutab põllumajandust kogu maailmas ja asetab küsimuse põllumajandustoodangust ja toiduainetega varustatuse üldisest tasakaalust arutelu keskpunkti.
This crisis, which is not simply a passing phenomenon, affects agriculture in all parts of the world and is putting the question of agricultural production and the major food balances at the centre of the debate.
Olukord, milles viibime, ei ole tingitud mingist konkreetsest eksimusest.
The situation in which we find ourselves has not come about by accident.
See tuleneb mitmetest varasematest valikutest, mille tegemist on valdavalt mõjutanud rikkamad riigid:
It is largely the result of previous choices, for the most part influenced by the rich countries:
– juba 20 aasta jooksul IMF ja Maailmapanga poolt vaesematele riikidele pealesunnitud liberaliseerimis- ja struktuursed kohandamisstrateegiad on muutnud nende toiduainetega varustatuse olulisel määral sõltuvaks impordist.
- The deregulation and structural adjustment policies imposed for 20 years by the IMF and the World Bank on the poorest countries made their food supply strongly dependent on imports.
Toiduainete äärmiselt madalad maailmaturu hinnad, võrreldes nende toiduainete kohapealse tootmise maksumusega, on viinud kohaliku põllumajanduse arengu madalseisu.
International food prices being too low by comparison with their local production costs discouraged their own agricultural development.
Meenutame, et nende madalate hindade põhjuseks on konkurents kõrge tootlikkusega piirkondade toodete vahel, kusjuures osa toodete puhul on makstud toetusi;
Remember that these international prices result from competition between high-productivity areas of production, some of which are subsidised.
– maksujõuliste ettevõtjate kaubavahetuse liberaliseerimiseks WTO raames peetavad põllumajandustoodete kaubanduse läbirääkimised (hõlmavad alla 10 % toodangust) ei võimalda tarnida toiduaineid vasemate riikide tarbijatele;
- The WTO negotiations on global trade in farm products (less than 10% of production) designed to liberalise trade between solvent actors do not allow food to be provided to the poorest consumers.
– arenguabi strateegiate aluseks on finantslubadused, mida ei ole täidetud.
- Commitments were made to development aid polices on the basis of financial promises that were not kept.
Toetuspoliitikad on samas radikaalselt eemaldunud põllumajandusest, mis on ometigi otsustava tähtsusega mis tahes arengu käivitamiseks ja mis on elulise tähtsusega 75 % vaesema elanikkonna jaoks, kes elab maapiirkondades.
Furthermore, they radically moved away from agriculture, which is the decisive sector for kick-starting any development and vital for 75% of the world’s poor living in rural areas.
Praegu suunab Euroopa Liit ainult 4 % oma arengupoliitika vahenditest põllumajanduse vajadusteks.
Today the European Union allocates only 4% of appropriations under its development policy to agriculture.
II) Euroopa Liidu kiireloomuline reageerimine toiduainete kiirele hinnatõusule arengumaades
II) A rapid response by the Union to soaring food prices in developing countries
A) Komisjoni ettepanek
A) The Commission proposal
Komisjon on vastanud Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide (üldküsimuste nõukogu, seejärel 19. ja 20. juuni Euroopa Ülemkogu) taotlustele, algatades kollektiivsed meetmed arengumaade abistamiseks.
The Commission has endeavoured to respond to requests from the European Parliament and then the Member States (General Affairs Council followed by the European Council of 19 and 20 June) by undertaking a collective action in support of developing countries.
Olles toiduainete hinnatõusu ettekäändeks tuues mõnevõrra kohandanud oma arengupoliitika olemasolevaid vahendeid, teeb komisjon nüüd ettepaneku rakendada täiendavat lühiajalist rahastamist 1 miljardi euro ulatuses, kasutades selleks ühise põllumajanduspoliitika raames olemasolevaid finantsvahendeid.
After marginally adjusting the existing development policy instruments by way of response to rising food prices, it proposed an additional short-term financing of € 1 billion, to come from funds available under the CAP.
See algatus asub kiireloomulise abi ja arenguabi vahepeal ning selle eesmärgiks on toetada põllumajandustoodete pakkumist neis liikmesriikides, keda toiduainete hinnatõus kõige enam puudutab, samuti võimaldab see toetada meetmeid, mis võimaldavad leevendada toiduainete hinnatõusu negatiivseid mõjusid.
This initiative, part-way between emergency aid and development, aims to support agricultural supply in the developing countries most affected by the rise in food prices, as well as activities that will mitigate its negative effects.
Rakendatavad meetmed hõlmavad põllumajandusliku tooraine ja teenuste (väetised ja seemned) kättesaadavuse suurendamist ja „päästerõnga” tüüpi sätteid, mille eesmärgiks on säilitada või suurendada põllumajandustootmise mahtu ja aidata rahuldada kõige vaesemate elanike vajadusi toiduainetega varustamisel.
The measures involved concern improving access to agricultural inputs and services (including fertilizers and seeds) and ‘safety net’ measures aimed at maintaining or improving the agricultural productive capacity and addressing the basic food needs of the most deprived populations.
B) Arvamuse koostaja üldine hinnang
B) The rapporteur’s overall assessment
Võttes arvesse toiduainetekriisi dramaatilisi tagajärgi kõige vaesemate riikide elanikele, kinnitab arvamuse koostaja oma solidaarsust ja toetab komisjoni algatust.
In view of the dramatic consequences of the food crisis on populations in the poorest countries, the rapporteur expresses his solidarity for those affected by supporting the Commission’s initiative.
Samas lisab arvamuse koostaja oma põhimõttelisele nõusolekule mõningad märkused:
However, to that support in principle the rapporteur would add a number of observations:
Eelarvega seotud märkused
Budgetary considerations :
– Vaidlustamata algatust kui sellist, juhib arvamuse koostaja tähelepanu sellele, et ühtse põllumajanduspoliitika kasutamata vahendite eraldamine saab toimuda vaid erandkorras.
- Without calling into question the initiative, the rapporteur would point out that drawing on unused CAP funds must be an exception.
Tuleb pidada oluliseks, et Euroopa Liit suudaks tulevikus täita kõiki kohustusi oma põllumeeste vastu eeskätt uutes liikmesriikides, kus antava abi tase ei ole veel samaväärne vanema 15 liikmesriigi omaga.
It is important that the Union continues to be able to meet all its commitments to farmers, particularly those in the new countries, who still do not receive the same level of support as their counterparts in the 15 old Member States.
Samuti tuleb komisjoni ja nõukogu tähelepanu juhtida sellele, et põllumajandustoodete hinna tõus on negatiivselt või isegi katastroofiliselt mõjunud ka teatavatele Euroopa põllumeestele, eeskätt loomakasvatajatele.
It should also be pointed out to the Commission and the Council that the rise in agricultural prices has also had negative, not to say disastrous, repercussions for certain European farmers, particularly stock farmers.
Seetõttu tuleb arvesse võtta nende olukorda nii eelarve koostamisel kui ka ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” käigus ettenähtud ümberkorraldamisel.
It is important, therefore, also to understand their situation both when the budget is being prepared and also in the rescheduling of the CAP provided for in the ‘health check’.
Ja lõpuks, võttes arvesse viimase finantsperspektiivi tausta, meenutab arvamuse koostaja liikmesriikidele, et ei ole lõputult võimalik nõuda järjest rohkem Euroopalt, luues järjest uusi ühenduse strateegiaid või kindlustades olemasolevaid, eraldamata selleks rohkem eelarvelisi vahendeid, sest piisavate vahendite olemasolu korral oleks võib-olla õnnestunud vältida vajadust komisjoni ettepanekus sisalduva hädaabivahendi järele.
Finally, in the context of the most recent financial perspectives, the rapporteur would draw the Member States’ attention to the fact that we cannot constantly desire ‘more Europe’ through the creation or strengthening of Community policies without providing more budget resources, which had they been available earlier could have avoided the need for the expedient proposed by the Commission.
Märkused algatuse põllumajandust puudutava osa kohta
Considerations on the agricultural aspect of the initiative :
– Arvamuse koostaja väljendab oma rahulolu seoses sellega, et põllumajandusele ja eeskätt kõige vaesemate riikide põllumajandusele on pööratud suuremat tähelepanu.
- The rapporteur welcomes the fact that more attention is finally being paid to agriculture, and particularly to agricultural production in the poorest countries.
Ta peab vajalikuks väärtustada põllumajandust ja toidukultuure kogu maailmas, et kõik piirkonnad saaksid oma elanikkonna vajadusi maksimaalselt rahuldada.
He believes it is vital to develop all the world’s agricultures and food cultures so that every region is best able to meet the needs of its population.
– Arvamuse koostaja tervitab komisjoni soovi panna rõhk meetmetele, mille eesmärgiks on toetada tootmise alustamist, mis parandavad ressursside ja teenuste kättesaadavust kõige vaesemate põllumeeste jaoks (kes moodustavad ligi 80 % alatoitumuse all kannatavatest elanikest) või mille näol on tegemist „päästerõnga” tüüpi meetmetega kohalike tootmisväljundite toetamiseks, mis parandavad vaesemate tarbijate ostuvõimet.
- The rapporteur welcomes the Commission’s emphasis on measures intended to kick-start production - access to resources and services for the poorest farmers (who account for close to 80% of the undernourished) - and on ‘safety net’ measures to help markets for local production by improving the purchasing power of poor consumers.
Arvamuse koostaja leiab siiski, et komisjon peaks üksikasjalikumalt välja tooma tootmise toetamiseks rakendatavad abikõlblikud tegevused – vee ja väikelaenude kättesaadavamaks muutmine, tootjate ühingutele antav abi tootmise, turustamise ja ladustamise toetamiseks.
However, he would like to see the Commission provide more detail on production-related actions that could be financed: access to water and to microcredits, support for producer organisations for production and marketing and storage.
– Suurema tõhususe saavutamiseks soovitab arvamuse koostaja komisjonil seostada algatuses sisalduv vahend üldise strateegiaga, mis on suunatud põllumajandustootmise arendamisele säästva arengu raames, mis on samas kohandatud elanikkonna vajadustega ja asjaomaste territooriumide pakutavate võimalustega.
- For the sake of efficiency, the rapporteur recommends that the Commission incorporate this facility into a genuine global strategy intended to help kick-start agricultural production within a sustainable development framework adapted to the needs of the populations concerned and to the natural potentials of the territories concerned.
Selleks peab olema täidetud kaks tingimust:
This presupposes two conditions:
1) Tegutseda pikema aja jooksul
1) Action over a sustained period:
Arvamuse koostaja ei ole veendunud, et algatuse kestus on asjakohane.
The rapporteur questions the duration of this initiative.