natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kui pädev asutus ei ole nõus selliste meetmete menetluse või sisuga, mida teine pädev asutus võtab valdkonnas, mille puhul on artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaselt vaja pädevate asutuste vahelist koostööd, koordineerimist või ühisotsuste vastuvõtmist, või selliste meetmete võtmatajätmisega, võtab EKJA, ilma et see piiraks artiklis 9 sätestatud volitusi, omal algatusel või ühe või mitme asjaomase pädeva asutuse taotlusel juhtpositsiooni, et aidata pädevatel asutustel jõuda kokkuleppele lõigetes 2 kuni 4 osutatud korras.
Without prejudice to the powers laid down in Article 9, where a competent authority disagrees on the procedure or content of an action or inaction by another competent authority in areas where the legislative acts referred to in Article 1(2) requires cooperation, coordination or joint decision making by competent authorities from more than one Member State , the Authority, on its own initiative or at the request of one or more of the competent authorities concerned, shall take the lead in assisting the authorities in reaching an agreement in accordance with the procedure set out in paragraphs 2 to 4 .
EKJA kehtestab liikmesriikide järelevalveasutuste vahelise lepitusmenetluse tähtaja, võttes arvesse artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktides kindlaks määratud mis tahes asjakohaseid tähtaegu ning vaidlusaluse küsimuse keerukust ja kiireloomulisust.
The Authority shall set a time limit for conciliation between the national supervisory authorities taking into account any relevant time periods specified in the legislation referred to in Article 1(2) and the complexity and urgency of the matter.
EKJA kehtestab pädevate asutuste vahelise lepitusmenetluse tähtaja, võttes arvesse artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktides kindlaks määratud mis tahes asjakohaseid tähtaegu ning vaidlusaluse küsimuse keerukust ja kiireloomulisust.
The Authority shall set a time limit for conciliation between the competent authorities taking into account any relevant time periods specified in the legislative acts referred to in Article 1(2) and the complexity and urgency of the matter.
Selles etapis toimib EKJA vahendajana.
At that stage the Authority shall at act as a mediator.
Kui lepitusetapi lõpuks ei ole asjaomased liikmesriikide järelevalveasutused jõudnud kokkuleppele, võib EKJA teha otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et lahendada küsimus kooskõlas ühenduse õigusega.
If, at the end of the conciliation phase, the national supervisory authorities concerned have failed to reach an agreement, the Authority may take a decision requiring them to take specific action or to refrain from action in order to settle the matter , in compliance with Community law.
Kui lepitusetapi lõpuks ei ole asjaomased pädevad asutused jõudnud kokkuleppele, teeb EKJA artikli 29 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras asjaomaste pädevate asutuste jaoks vaidluse lahendamiseks siduva otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused kooskõlas liidu õigusega võtma konkreetseid meetmeid .
If, at the end of the conciliation phase, the competent authorities concerned have failed to reach an agreement, the Authority shall in accordance with the procedure set out in the second subparagraph of Article 29(1) take a decision to settle the disagreement and to require them to take specific action, in compliance with Union law with binding effect on the competent authorities concerned .
Kui liikmesriigi järelevalveasutus ei järgi EKJA vastu võetud otsust ja seetõttu ei suuda tagada, et finantseerimisasutus täidaks artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega tema suhtes vahetult kohaldatavaid nõudeid, võib EKJA, ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 226 kohaseid komisjoni volitusi, võtta vastu finantseerimisasutustele adresseeritavaid üksikotsuseid , millega nõutakse teatavate meetmete võtmist, mida on vaja ühenduse õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas mis tahes tegevuse lõpetamist.
Without prejudice to the powers of the Commission under Article 226 of the Treaty , where a national supervisory authority does not comply with the decision of the Authority, and thereby fails to ensure that a financial institution complies with requirements directly applicable to it by virtue of the legislation referred to in Article 1(2), the Authority may adopt an individual decision addressed to a financial institution requiring the necessary action to comply with its obligations under Community law, including the cessation of any practice.
Kui pädev asutus ei järgi EKJA vastu võetud otsust ja seetõttu ei suuda tagada, et finantseerimisasutus täidaks artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega tema suhtes vahetult kohaldatavaid nõudeid, võtab EKJA, ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, vastu finantseerimisasutusele adresseeritava üksikotsuse , millega nõutakse meetmete võtmist, mida on vaja liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas mis tahes tegevuse lõpetamist.
Without prejudice to the powers of the Commission under Article 258 of the Treaty on the Functioning of the European Union , where a competent authority does not comply with the decision of the Authority, and thereby fails to ensure that a financial institution complies with requirements directly applicable to it by virtue of the legislative acts referred to in Article 1(2), the Authority shall adopt an individual decision addressed to a financial institution requiring the necessary action to comply with its obligations under Union law, including the cessation of any practice.
Olenemata asjaolust, kas pädevad asutused on samas küsimuses võtnud varem vastu mis tahes muu otsuse, kohaldatakse lõike 4 kohaselt vastu võetud otsuseid.
Decisions adopted under paragraph 4 shall prevail over any previous decision adopted by the competent authorities on the same matter.
EKJA eesistuja toob artikli 35 lõikes 2 osutatud aruandes välja pädevate asutuste vahelised erimeelsused, saavutatud kokkulepped ja erimeelsuste lahendamiseks tehtud otsuse.
In the Report referred to in referred to in Article 35(2) , the C hairperson of the Authority shall set out the disagreement between competent authorities, the agreements reached and the decision taken to settle such disagreements.
Ühiskomitee lahendab vastavalt artiklis 11 sätestatud korrale erimeelsusi, mis võivad tekkida artikli 42 kohaselt tegutsevate pädevate asutuste vahel.
Joint Committee shall, in accordance with the procedure laid down in Article 11, settle disagreements that may arise between competent authorities acting under Article 42.
EKJA aitab edendada järelevalvekolleegiumide tõhusat ja järjepidevat toimimist ning ühenduse õigusaktide ühtset kohaldamist kõigis kolleegiumides.
The Authority shall contribute to promote the efficient and consistent functioning of colleges of supervisors and foster the coherence of the application of Community legislation across colleges.
EKJA aitab edendada ja kontrollida direktiivis 2006/48/EÜ osutatud järelevalvekolleegiumide tõhusat , tulemuslikku ja järjepidevat toimimist ning liidu õiguse ühtset kohaldamist kõigis kolleegiumides.
The Authority shall contribute to promote and monitor the efficient, effective and consistent functioning of the colleges of supervisors referred to in Directive 2006/48/EC and foster the coherence of the application of Union law across the colleges.
EKJA töötajatel peab olema võimalus osaleda kõigis tegevustes, sealhulgas kohapealsetes kontrollides, mida teostavad koos kaks või enam pädevat asutust.
Staff from the authority shall be able to participate in any activities, including on-site examinations, carried out jointly by two or more competent authorities.
Vajaduse korral osaleb EKJA järelevalvekolleegiumides vaatlejana .
The Authority shall participate as an observer in colleges of supervisors as it deems appropriate.
Sellise osalemise korral käsitatakse EKJAt liikmesriigi järelevalveasutusena asjakohase õigusakti tähenduses ja EKJA taotluse korral esitatakse talle kogu asjakohane teave, mida jagatakse kõigi järelevalvekolleegiumi liikmete vahel .
For the purpose of that participation , it shall be considered a 'national supervisory authority' within the meaning of the relevant legislation and, at its request, shall receive all relevant information shared with any member of the college .
Vajaduse korral juhib EKJA järelevalvekolleegiume .
The Authority shall lead the colleges of supervisors as it deems appropriate.
Sellisel juhul käsitatakse EKJAt pädeva asutusena asjakohase õigusakti tähenduses.
For that purpose it shall be considered a 'competent authority' within the meaning of the relevant legislation.
a) kogub ja jagab kogu asjakohast teavet tavatingimustes ja eriolukordades, et lihtsustada järelevalvekolleegiumide tööd, ning loob kesksüsteemi ja haldab seda, et teha selline teave kättesaadavaks järelevalvekolleegiumides osalevatele pädevatele asutustele;
( a) collect and share all relevant information in going concern and emergency situations in order to facilitate the work of the colleges of supervisors and establish and manage a central system to make such information accessible to the competent authorities in the colleges of supervisors.
b) algatab ja koordineerib kogu Euroopa Liitu hõlmavaid stressiteste, mida viiakse läbi selleks, et hinnata finantseerimisasutuste, eelkõige artiklis 12 b kindlaks määratud finantseerimisasutuste kohanemisvõimet ebasoodsate turusuundumuste korral, tagades et selliste testide läbiviimisel kohaldatakse liikmesriikide tasandil võimalikult ühtset metoodikat;
( b) initiate and coordinate European Union-wide stress tests to assess the resilience of financial institutions, in particular of those identified in A rticle 12b, to adverse market developments, ensuring an as consistent as possible methodology is applied at the national level to such tests.
c) kavandab ja juhib järelevalvealast tegevust tavatingimustes ja eriolukordades, sealhulgas riskide hindamist, millega finantseerimisasutused kokku puutuvad või võivad kokku puutuda; ning
( c) plan and lead supervisory activities in going concern as well as in emergency situations, including evaluating the risks to which financial institutions are or might be exposed; and
Kõnealuste järelevalvekolleegiumide töö lihtsustamiseks määrab EKJA koostöös kõnealustes kolleegiumides tegutsevate järelevalveasutustega kindlaks liikmesriikide järelevalveasutustelt saadava kogu asjakohase teabe ja vajaduse korral kogub seda neilt.
The Authority shall, in cooperation with the supervisors operating in colleges of supervisors , determine and collect as appropriate all relevant information from national supervisory authorities, in order to facilitate the work of those colleges.
EKJA võib väljastada artiklite 7 , 7 e ja 8 alusel vastu võetud regulatiivseid ja rakendusstandardeid, suuniseid ja soovitusi, et ühtlustada järelevalve toimimist ja järelevalvekolleegiumide poolt vastu võetud parimaid tavasid.
The Authority may issue regulatory and implementing standards, guidelines and recommendations adopted under Articles 7, 7e and 8 to harmonise supervisory functioning and best practices adopted by the colleges of supervisors .
Järelevalveasutused kiidavad heaks iga kolleegiumi toimimist reguleeriva kirjaliku korra, et tagada kõikide kolleegiumide sidus toimimine.
The authorities shall approve written arrangements for the functioning of each college in order to ensure convergent functioning between all of them .
Õiguslikult siduv vahendajaroll peaks võimaldama EKJA-l lahendada artiklis 11 sätestatud menetluskorra alusel pädevate asutuste vahelisi vaidlusi.
A legally binding mediation role should allow the Authority to solve disputes between competent authorities following the procedure set up on Article 11.
Kui asjaomases järelevalvekolleegiumis ei ole võimalik kokkulepet saavutada, võib EKJA teha järelevalvealaseid otsuseid, mida kohaldatakse vahetult asjaomaste asutuste suhtes.
Where no agreement can be reached within the relevant c ollege of s upervisors, the Authority may take supervisory decisions directly applicable to the institutions concerned.
Selleks et teha selline teave kättesaadavaks järelevalvekolleegiumides osalevatele järelevalveasutustele, loob EKJA kesksüsteemi ja haldab seda.
It shall establish and manage a central system to make such information accessible to the national supervisory authorities in colleges of supervisors.
EKJA pöörab erilist tähelepanu finantsteenuste osutamise katkemise riskidele, i) mis on tingitud häiretest kogu finantssüsteemi või mõne selle osa toimimises ning ii) millel võivad olla tõsised tagajärjed siseturule ja reaalmajandusele (süsteemne risk), ja tegeleb nimetatud riskidega.
The Authority shall pay special attention to and address risks of disruption in financial services that (i) is caused by an impairment of all or parts of the financial system and (ii) has the potential to have serious negative consequences for internal market and the real economy (systemic risk).
Kõik finantsvahendajate, turgude ja infrastruktuuri tüübid võivad olla teatud määral süsteemselt olulised.
All types of financial intermediaries, markets and infrastructure can potentially be systematically important to some degree.
EKJA töötab koos Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga välja ühtse kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate kogumi (riskinäidikud), mille alusel koostatakse järelevalvereiting artiklis 12 b kindlaks määratud piiriülestele asutustele, mis võiksid kujutada endast süsteemset riski.
The Authority, in collaboration with the European Systemic Risk Board, shall develop a common set of quantitative and qualitative indicators ( r isk d ashboard) which will serve as the basis to assign a s upervisory rating to cross border institutions identified in A rticle 12b that potentially could pose a systemic risk.
Asutuse riskiprofiilis toimunud oluliste muutuste arvesse võtmiseks vaadatakse reiting korrapäraste ajavahemike järel läbi.
That rating sha ll be reviewed on a regular basis, to take into account material changes of the risk profile of an institution.
Ilma et see piiraks artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaldamist, pakub EKJA vajaduse korral välja täiendavate regulatiivsete ja rakendusstandardite kavandid ning suunised ja soovitused artiklis 12 b kindlaks määratud asutuste jaoks, mis võivad kujutada endast süsteemset riski.
Without prejudice to legislative acts referred to in Article 1(2), the Authority shall propose, as necessary, additional draft regulatory and implementing standards as well as guidelines and recommendations for institutions identified in A rticle 12b that may pose systemic risk.
EKJA teostab järelevalvet piiriüleste asutuste üle, mis võivad kujutada endast süsteemset riski, nagu on määratletud artiklis 12 b.
The Authority shall exert supervision of cross - border institutions that may pose a systemic risk as established in A rticle 12b.
Sellistel juhtudel tegutseb EKJA liikmesriikide pädevate asutuste kaudu.
In those cases, the Authority shall act through the competent national authorities.
EKJA loob kriisiohjamisüksuse, mis on volitatud viima ellu kriisiohjamise selgelt määratletud juhtimis- ja töömeetodeid alates varajasest sekkumisest kuni kriisi lahendamise ja maksejõuetuks tunnistamiseni ning juhtima selliseid menetlusi.
The Authority shall establish a Resolution Unit with a mandate to put in practice the clearly defined governance and modus operandi of crisis management from early intervention to resolution and insolvency and lead such procedures.
Kõik artiklis 12 b kindlaks määratud finantseerimisasutused peavad kuuluma artiklitega 12 d ja 12 e loodavatesse Euroopa tagatisskeemi ning Euroopa stabiliseerimisfondi.
All financial institutions identified in A rticle 12b must take part in the European Guarantee Scheme as well as in the European Stability Fund as established by A rticle s 12d and 12e.
Ühes ainsas liikmesriigis tegutsevatel finantseerimisasutustel on võimalik ühineda Euroopa tagatisskeemi või Euroopa stabiliseerimisfondiga.
Financial institutions operating in a single Member State shall have the option to join the European Guarantee Scheme or the European Stability Fund.
Endast süsteemset riski kujutada võivate süsteemsete asutuste kindlaksmääramine
Identification of systemic institutions that potentially could pose a systemic risk
Järelevalvenõukogu võib pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist määrata artikli 29 lõikes 1 sätestatud menetluse alusel kindlaks piiriülesed asutused, mis peavad süsteemse riski tõttu, mida nad võivad endast kujutada, või oma ELi mõõtme tõttu alluma EKJA otsesele järelevalvele või tuleb allutada artiklis 12 c osutatud kriisiohjamisüksusele.
The Board of Supervisors, following consultation of the ESRB, may, in accordance with the procedure set out in Article 29(1), identify cross - border institutions that, due to the systemic risk they may pose or because of their EU dimension need to be subject to direct supervision by the Authority or placed under t he Resolution Unit referred to in Article 12c.
Kriisiohjamisüksuse ülesanne on säilitada finantsstabiilsus ja minimeerida artiklis 12 b kindlaks määratud asutuste raskuste laastav mõju ülejäänud süsteemile ja kogu majandusele ning piirata kulusid maksumaksjatele, austades proportsionaalsuse põhimõtet ja võlausaldajate hierarhiat ning tagades võrdse piiriülese kohtlemise.
The Resolution Unit shall preserve financial stability and minimise the contagion effect of the ailment of the institutions identified in A rticle 12b to the rest of the system and the economy at large and limit the cost to taxpayers respecting the principle of proportionality, creditors' hierarchy and guaranteeing equal treatment across borders.
Kriisiohjamisüksus on volitatud täitma lõikes 1 nimetatud ülesandeid, et taastada raskustes olevate asutuste töövõime või otsustada lõpetada elujõuetute asutuste tegevus (otsustav tegur moraalse ohu piiramiseks).
The Resolution Unit shall be empowered to fulfil the tasks set out in paragraph 1, in order to rehabilitate distressed institutions or to decide on a winding-up on non viable institutions (critical to limit moral hazard).
Muude tegevuste hulgas võib see nõuda kapitalihulga muutmist või likviidsuse parandamist, kohandada tegevusvaldkondi, parandada protsesse, nimetada ametisse või vahetada välja juhatuse, soovitada tagatisi, laenude võtmist ja likviidsusabi kasutamist, täielikku või osalist müüki, konverteerida võla omakapitaliks (asjakohase allahindamisega) või võtta asutuse ajutiselt riigiomandisse.
Among other actions it could require adjustments in capital or liquidity, adapt the business mix, improve processes, appoint or replace management, recommend guarantees, loans and liquidity assistance, total or partial sales, swap debt into equity (with appropriate haircuts) or take the institution into temporary public ownership.
Kriisiohjamisüksus koosneb EKJA järelevalvenõukogu nimetatud ekspertidest, kel on finantseerimisasutuste restruktureerimise, saneerimise ja likvideerimise alased teadmised.
The Resolution Unit shall comprise experts appointed by the Board of Supervisors of the Authority with knowledge and expertise in restructuring, turn-a-rounds and liquidation of financial institutions.
Kindlustuse Tagatisskeemide Euroopa Raamistik
European Framework of Insurance Guarantee Schemes
Et tagada tarbijakaitse kogu liidus, ühtlustatakse vajalikul määral kõikide liikmesriikide riiklikke kindlustuse tagatisskeeme.
An appropriate level of harmonisation of national i nsurance g uarantee s chemes shall be introduced in all Member States to ensure consumer protection across the Union .
Euroopa Kindlustuse Tagatisskeem (skeem) luuakse eesmärgiga tagada kindlustusasutuste kaasvastutus Euroopa kindlustusvõtjate huvide kaitsmisel ning minimeerida kulud maksumaksjatele.
A European Insurance Guarantee Scheme (the Scheme) shall be established in order to ensure the co-responsibility of insurance institutions on the protection of European policy holders interests and to minimise the cost for the taxpayers.
Skeemi rahastatakse kõigi artiklis 12 b kindlaks määratud finantseerimisasutuste osamaksetest.
The Scheme shall be financed through contributions from all financial institutions identified in A rticle 12b.
Skeemi osamakse suurus määratakse muu hulgas kindlaks finantseerimisasutuse riskitaseme alusel.
The contribution to the Scheme shall be determined by, inter alia, the risk exposure of the financial institution.
Skeemi juhib EKJA poolt viieks aastaks ametisse nimetatud nõukogu.
The Scheme shall be managed by a Board appointed by the Authority for a period of five years.
Nõukogu liikmed valitakse riiklike tagatisskeemide eest vastutavatest liikmesriikide ametiasutustest.
The members of the Board shall be elected from national authorities responsible for national guarantee schemes.
Skeemi juurde luuakse ka nõuandekogu, mis koosneb fondis osalevate finantseerimisasutuste esindajatest.
The Scheme shall also create a Consultative Board comprising representatives of financial institutions participating in the Fund.
Kui finantseerimisasutuste maksetest kogunenud vahenditest Euroopa kindlustusvõtjate huvide kaitsmiseks ei piisa, võib skeemi vahendeid suurendada võlakirjade emiteerimise või muude rahaliste vahendite abil.
When the accumulated resources from the contributions made by financial institutions are not sufficient to protect European policy holders' interests, the Scheme shall have the capacity to increase its resources through debt issuance or other financial means.
Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Stabiliseerimisfond
European Insurance and Occupational P ensions Stability Fund
Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Stabiliseerimisfond (stabiliseerimisfond) luuakse eesmärgiga tugevdada finantssüsteemi kulude arvessevõtmist, sealhulgas katta täielikult fiskaalkulud, ning aidata lahendada raskustes olevate piiriüleste finantseerimisasutuste kriise.
A European Insurance and Occupational P ensions Stability Fund (the Stability Fund) shall be established in order to strengthen the internalisation of the costs of the financial system, including the full recovery of fiscal costs, and to assist in crisis resolution for failing cross - border financial institutions.
Stabiliseerimisfondi rahastatakse kõigi artiklis 12 b kindlaks määratud finantseerimisasutuste otseste osamaksete kaudu.
The Stability Fund shall be financed through direct contributions from all financial institutions identified in A rticle 12b.
Stabiliseerimisfondi juhib EKJA poolt viieks aastaks ametisse nimetatud nõukogu.
The Stability Fund shall be managed by a Board appointed by the Authority for a period of five years.
Nõukogu liikmed valitakse liikmesriikide ametiasutuste poolt soovitatud töötajate hulgast.
The members of the Board shall be selected from staff proposed by the national authorities.
Stabiliseerimisfondi juurde luuakse ka nõuandekogu, mis koosneb stabiliseerimisfondis osalevate finantseerimisasutuste hääleõiguseta esindajatest.
The Stability Fund shall also create a Consultative Board involving non-voting representation of the financial institutions participating in the Stability Fund.
Stabiliseerimisfondi nõukogu võib teha ettepaneku, et EKJA volitaks stabiliseerimisfondi likviidsuse juhtimise hea mainega asutustele (nagu Euroopa Investeerimispank).
The Board of the Stability Fund may propose that the Authority outsourc e the management of the Stability Fund's liquidity to reputable institutions (such as the EIB).
Need summad investeeritakse turvalistesse ja likviidsetesse vahenditesse.
These funds sh all be invested in safe and liquid instruments.
Kui finantseerimisasutuste maksetest kogunenud vahenditest raskuste ületamiseks ei piisa, võib stabiliseerimisfond suurendada oma vahendeid võlakirjade emiteerimise või muude rahaliste vahendite abil.
When the accumulated resources from the contributions made by financial institutions are not sufficient to face the difficulties, the Stability Fund may increase its resources through debt issuance or other financial means.