natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reeksporditava hariliku tuuni kirjeldus
Description of bluefin tuna to be re-exported
IV lisa – lõige 7 – rida 1
Annex IV – paragraph 7 – line 1
Importija teatis hariliku tuuni partii importimise kohta liikmesriiki või konventsiooniosalisele
Statement by the importer in the Member State or CPC of import of the bluefin tuna consignment
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Statement by the importer in the Member State or CPC of import of the bluefin tuna lot
IV lisa – vorm
Annex IV – form
DOKUMENDI NUMBER
DOCUMENT NUMBER
ICCATi HARILIKU TUUNI REEKSPORDI SERTIFIKAAT
ICCAT BLUEFEN TUNA RE-EXPORT CERTIFICATE
REEKSPORTI KÄSITLEV OSA:
RE-EXPORT SECTION:
REEKSPORTIV RIIK/ORGANISATSIOON/KALASTUSORGANISATSIOON
RE-EXPORTING COUNTRY/ENTITY/FISHING ENTITY
REEKSPORDI KOHT
POINT OF RE-EXPORT
IMPORDITUD HARILIKU TUUNI KIRJELDUS
DESCRIPTION OF IMPORTED BLUEFIN TUNA
REEKSPORDITAVA HARILIKU TUUNI KIRJELDUS
DESCRIPTION OF BLUEFIN TUNA FOR RE-EXPORT
Vastav BCD number
Corresponding BCD number
REEKSPORTIJA DEKLARATSIOON:
RE EXPORTER STATEMENT:
Kinnitan, et eespool esitatud teave on minule teadaolevatel andmetel täielik, vastab tõele ja on õige.
I certify that the above information is. complete, tine and correct to ±e best of my knowledge and belief
Nimi Aadress Allkiri Kuupäev
Name Address Signature Date
VALITSUSASUTUSE KINNITUS:
GOVERNMENT VALIDATION:
Kinnitan, et eespool esitatud teave on minule teadaolevatel andmetel täielik, vastab tõele ja on õige.
I validate that the above information is complete, true and correct to the best of my knowledge and belief.
Partii kogumass: kg
Total weight of the shipment: kg
Nimi ja ametinimetus Allkiri Kuupäev Valitsusasutuse pitser
Name & Title Signature Date Government Seal
IMPORTI KÄSITLEV OSA
IMPORT SECTION
IMPORTIJA DEKLARATSIOON
IMPORTER STATEMENT
Kinnitan, et eespool esitatud teave on minule teadaolevatel andmetel täielik, vastab tõele ja on õige.
I certify that the above information is complete, true and correct to the best of my knowledge and belief.
Importija sertifikaat
Importer Certification
Impordi lõpp-punkt: Linn Riik/Piirkond Konventsiooniosaline
Final Point of Import: City State/Province CPC
Hariliku tuuni statistiline dokument reekspordi sertifikaat: 2007
BFTSD Re-Export Certificate: 2007
MÄRKUS: KUI KÄESOLEV VORM TÄIDETAKSE MUUS KUI INGLISE KEELES, PALUN LISAGE SELLE DOKUMENDI INGLISKEELNE TÕLGE.
NOTE: IF A LANGUAGE OTHER THAN ENGLISH IS USED IN COMPLETING THIS FORM, PLEASE ADD THE ENGLISH TRANSLATION ON THIS DOCUMENT.
Märkus: Lisada kehtivad transpordidokumendid ja hariliku tuuni püügi dokumentide koopiad.
* Valid transport document and copies of the BCDs shall be attached.
REEKSPORTIV RIIK/ ORGANISATSIOON/ KALASTUSORGANISATSIOON
RE-EXPORTING COUNTRY/ENTITY/FISHING ENTITY
IMPORTIJA DEKLARATSIOON:
IMPORTER STATEMENT
Märkus: Lisada kehtivad transpordidokumendid ja hariliku tuuni püügi dokumentide koopiad.
Note : Valid transport document and copies of the BCDs shall be attached.
V lisa – lõige 1 – teine taane
Annex V – paragraph 1 – indent 2
– saadud kinnitatud püügidokumentide arv;
– number of validated catch documents received,
– teistelt liikmesriikidelt või konventsiooniosalistelt saadud kinnitatud püügidokumentide arv;
– number of validated catch documents received from other Member States or CPCs ,
V lisa – lõige 1 – taane 7
Annex V – paragraph 1 – indent 7
– hariliku tuuni partiide koguhulk, mille kohta langetati keelav otsus, koos jaotusega toodete, tegevuse laadi (sisekaubandus, import, eksport, reeksport, üleviimine kalakasvandustesse) kohta, keelustamise põhjused ja liikmesriigid, konventsiooniosalised ja/või kolmandad riigid, kust tuunid olid pärit või mis olid partii sihtkohaks.
– total amount of bluefin tuna consignments subject to a prohibition decision with breakdown by products, nature of operation (domestic trade, import, export, re-export, transfer to farms), reasons for prohibition and Member States, CPCs and/or non-Contracting Parties of origin or destination.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
– total amount of bluefin tuna lots subject to a prohibition decision with breakdown by products, nature of operation (domestic trade, import, export, re-export, transfer to farms), reasons for prohibition and Member States, CPCs and/or non-Contracting Parties of origin or destination.
V lisa – lõige 2
Annex V – paragraph 2
Partiisid käsitlev teave vastavalt artikli 9 lõikele 1:
Information on consignments under Article 9(1)
Partiisid käsitlev teave vastavalt käesoleva määruse artikli 9 lõikele 1:
Information on lots under Article 9(1) of this Regulation
– partiide arv
– number of consignments ,
– partiide arv
– number of lots ,
– hariliku tuuni koguhulk koos jaotusega toodete, tegevuse laadi (sisekaubandus, import, eksport, reeksport, üleviimine kalakasvandustesse) kohta, liikmesriigid, konventsiooniosalised või muud artikli 9 lõikes 1 osutatud riigid.
– total amount of bluefin tuna with breakdown by products, nature of operation (domestic trade, import, export, re-export, transfer to farms), Member States, CPCs or other countries referred to in Article 9(1).
– hariliku tuuni koguhulk koos jaotusega toodete, tegevuse laadi (sisekaubandus, import, eksport, reeksport, üleviimine kalakasvandustesse) kohta, liikmesriigid, konventsiooniosalised või muud käesoleva määruse artikli 9 lõikes 1 osutatud riigid.
– total amount of bluefin tuna with breakdown by products, nature of operation (domestic trade, import, export, re-export, transfer to farms), Member States, CPCs or other countries referred to in Article 9(1) of this Regulation .
Hariliku tuuni varude majandamise eest Atlandi ookeani piirkonnas vastutab ICCAT – Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon.
Managing the bluefin tuna fishery in the Atlantic Ocean is the responsibility of ICCAT - the International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas.
Käesolevas raportis käsitletakse ICCATi püügi dokumenteerimise programmi ülevõtmist ühenduse õigusesse.
The present report concerns the transposition of an ICCAT catch document programme into Community law.
Kõnealune programm on kõige uuem ICCATi hariliku tuuni varusid käsitlevatest majandusmeetmetest, mis on pärit 1974. aastast, mil lepiti kokku, et püütava kala minimaalne kaal peab olema 6,4 kg.
This is the latest in a series of ICCAT management measures for the bluefin fishery that date back to 1974, when a minimum size of 6.4 kg per fish was agreed.
Järgnenud aastate jooksul on ICCAT võtnud vastu kokku 59 harilikku tuuni käsitlevat soovitust ja resolutsiooni, millest kaksteist on endiselt jõus.
During the intervening years, ICCAT has adopted a total of 59 recommendations and resolutions concerning bluefin tuna, of which twelve are still in effect today.
Veel kaksteist soovitust käsitlevad hariliku tuuni püügi dokumenteerimist.
A further twelve recommendations concern the documentation of bluefin catches.
On selge, et hariliku tuuni püük on ICCATi jaoks olnud probleem juba väga pikka aega.
Clearly, the bluefin fishery has problematic in ICCAT for a very long time.
ELi varasemad ja kehtivad määrused hariliku tuuni statistiliste dokumentide kohta
Past and Current EU Regulations on Bluefin Statistical Documents
Esimene konkreetne katse parandada hariliku tuuni püügi dokumenteerimist tehti 1992. aastal, mil ICCAT lõi harilikku tuuni käsitlevate statistiliste dokumentide programmi.
The first specific attempt to improve documentation of bluefin catches dates to 1992 when ICCAT created the Bluefin Tuna Statistical Document programme.
Kõnealust dokumenti nõuti hariliku tuuni importimisel ELi või mis tahes ICCATi konventsiooni osalisse riiki (otse lossimine või import).
The document was required when bluefin entered the EU or any other Contracting Party of ICCAT (direct landing or import).
Dokument sisaldas andmeid tuuni päritolu kohta (päritoluriik, kasutatud püügivahend, väljapüügi piirkond, eksportija nimi) ning selle pidi kinnitama kalapüügilaeva lipuriigi ametnik.
It included data on the origin of the tuna (country or origin, gear used, area of harvest, name of exporter) and had to be validated by an official of the flag State of the fishing vessel.
Algselt kohaldati süsteemi külmutatud hariliku tuuni suhtes (ICCATi soovitus 92-1), kuid peagi hakati seda kohaldama ka värske kala suhtes (ICCATi soovitus 93-3).
The scheme originally applied to frozen bluefin (ICCAT Recommendation 92-1) but fresh bluefin was soon added (ICCAT Recommendation 93-3).
ELis rakendati kõnealust süsteemi nõukogu määrusega 858/94.
It was implemented in the EU by Council Regulation 858/94.
1990. aastate lõpus hakkas hariliku tuuniga kauplemine muutuma keerulisemaks ja selle jälgimine tekitas probleeme.
By the late 1990s, the trade in bluefin tuna was becoming more sophisticated and difficult to track.
Olukorrale reageerimiseks lisas ICCAT statistilisse dokumenti lisaks impordile ka ekspordi ja reekspordi (soovitus 2000-22).
ICCAT responded by expanding the Statistical Document to include not only imports but also exports and re-exports (Recommendation 2000-22).
Lisati ka muud liigid (mõõkkala, suursilm-tuun).
Other species were added as well (swordfish, bigeye tuna).
Uute sätete rakendamiseks võeti vastu nõukogu määrus 1984/2003.
Council Regulation 1984/2003 was adopted to implement the new provisions.
Peagi jäi aga statistilise dokumendi suutlikkus hariliku tuuniga rahvusvahelise kauplemise arengust maha.
International traffic in bluefin was soon, once again, several steps ahead of the capacity of the Statistical Document to follow.
Seejärel võttis ICCAT 2007. aastal vastu hariliku tuuni püügi dokumenteerimise (BCD) programmi (soovitus 07-10), mida muudeti 2008. aastal (soovitus 08-12) ja mis kujutas endast palju keerukamat süsteemi, millega nähti ette tuuni range jälgimine alates püügikohast kuni selle lõppturule jõudmiseni.
The next step was the Bluefin Tuna Catch Documentation (BCD) Programme, adopted by ICCAT in 2007 (Recommendation 07-10) and amended in 2008 (Recommendation 08-12), a considerably more complex scheme, which provides for strict tracking of the tuna from the point of capture throughout the whole operation to its final market.
Siiski muudeti BCD programmi enne selle rakendamist ühenduse õigusaktides (komisjoni ettepanek KOM(2009)406) Brasiilias Recifes 2009. aastal toimunud ICCATi kohtumisel.
However, before this BCD Programme could be implemented in Community legislation (the Commission’s proposal was COM (2009) 406) it was amended at the 2009 meeting of ICCAT at Recife, Brazil.
Käesolev raport sisaldab Recife kohtumise viimaseid arenguid.
The present report thus incorporates the latest developments at the Recife meeting.
Nõukogu järgib sama lähenemist ning seega toimivad mõlemad institutsioonid sarnaselt.
Council is doing the same, so both institutions are following a similar approach.
Võttes arvesse ülalkirjeldatud ajaloo keerukust, näib kõige selgem viis kirjeldada BCD programmi sellisena, nagu see on pärast Recife kohtumist, st muudetud kujul.
Given the complexity of the history outlined above, it seems the most straightforward to simply describe the BCD as it stands after the Recife meeting.
Käesoleva raporti muudatusettepanekutes keskendutaksegi Recife kohtumise tulemusel tehtud muudatustele, v.a mõni erand, mida on kirjeldatud üksikasjalikult allpool.
Changes resulting from the Recife meeting are the focus of the amendments to the present report, with a couple of exceptions that are detailed below.
BCD on kalaliikide puhul tõenäoliselt kõige keerukam olemasolev programm.
The BCD is probably the most complex programme in existence for a fish species.
Täidetud BCD peab olema hariliku tuuni partiiga kaasas praktiliselt tooteahela igas etapis, alates selle püügist, kaasa arvatud lossimine, ümberlaadimine, sumpadesse paigutamine, väljapüük, importimine, eksportimine ja reeksportimine.
A completed BCD must accompany a lot of tuna at virtually every stage of the chain of custody from the time it is caught, including landing, transhipping, caging, harvesting, importing, exporting and re-exporting.
Püügidokumendi peavad igas etapis kinnitama lipuliikmesriigi, mõrra asukoha või sumba asukoha liikmesriigi asutused ning see hõlmab suurt hulka teavet:
It must be validated at each stage by the authorities of the flag, trap or cage State and includes a wide range of information:
· püügiandmed (kalapüügilaeva või mõrra nimi, lipuliikmesriik, kus ja kuidas kala püüti, sealhulgas kalade arv ja suurus);
· catch data (the name of the catching vessel or trap, the flag State, where and how it was caught, the number and size of the fish included);
· teave müüja või eksportija kohta (ettevõtte nimi ja aadress, kuupäev, allkiri, ekspordi- või impordikoht);
· information on the exporter or seller (company name and address, date, signature, point of export or import);
· ümberlaadimist käsitlev teave (kalapüügilaevade nimed, kuupäev, sadam, toote kirjeldus, kaal);
· transhipment information (vessel names, date, port, product description, weight);
· kalakasvandust käsitlev teave (nimi, sumpadesse paigutamise kuupäev, kalade hinnanguline arv ja kaal);
· farm details (name, date of caging, estimated number and weight of fish);
· väljapüüki käsitlev teave (kuupäev, kalade arv, kaal, märgise numbrid, allkiri);
· harvest information (date, number of fish, weight, tag numbers, signature)
· kaubanduslik teave (toote kirjeldus, ekspordikoht ja kuupäev, eksportiva ettevõtja nimi ja andmed, sihtkoht, transpordi kirjeldus).
· trade information (product description, point and date of export, name and details of exporting company, destination, description of transportation).
Programmis täpsustatakse lisaks, kuidas BCD tuleb täita ja kinnitada ning kellele ja mis tähtaja jooksul see tuleb saata.
The programme also specifies how the BCD is to be completed and validated and to whom and in what time frame it is to be sent.
Liikmesriigid peavad püügidokumentide koopiaid säilitama kaks aastat.
Copies must be kept by the Member States for two years.
Recife kohtumise tulemusel tehtud olulisemad uuendused ja seega käesolevas raportis esitatud muudatusettepanekud on seotud järgmiste teemadega:
The major innovations of the Recife meeting, and hence the subject of the amendments in the present report, relate to:
· üldine nõue püüda sumpadesse paigutatud kala välja püügiaastal või enne järgmise aasta seinerite püügihooaja algust (erandid on lubatud);
· the general requirement to harvest caged fish the year of capture or prior to the beginning of the following year’s purse seine season (exceptions are allowed);
· enam ei ole lubatud kasutada prahitud kalapüügilaevu;
· chartered fishing vessels can no longer be used;
· uus lisa, mis sisaldab juhiseid BCD väljastamise, täitmise ja kinnitamise kohta.
· the addition of a new Annex with detailed instructions on the issuing, completion and validation of the BCD;
Nõukoguga peetud aruteludel tegi komisjon ettepaneku sätte kohta, mida ei võetud vastu Refice kohtumisel – et BCD kinnitatakse hiljemalt asjaomase operatsiooni (ümberlaadimine, lossimine, sumpadesse paigutamine, väljapüük) lõpuks.
In its discussions with Council, the Commission is proposing one provision not adopted in Recife – that validation of the BCD shall be completed no later than the end of the operation in question (transhipping, landing, caging, harvesting).
ICCATi soovitus ei hõlma kinnitamise lõpuleviimise tähtaega ning komisjoni lisatud säte on soovitatav, sest see tagab viivitamata kinnitamise.
The ICCAT Recommendation does not include a deadline for completion of the validation, and the Commission’s addition is a commendable one as it ensures the validation occurs promptly.
Harilik tuun, ICCAT ja ELi ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitlev määrus
Bluefin Tuna, ICCAT and the EU IUU Regulation
Hariliku tuuni püügi ja sellega kauplemise dokumenteerimise programm said alguse 1992. aastal, mil tekkisid tõsised probleemid seoses sellega, et hariliku tuuni püügiga tegelesid mugavuslippude all sõitvad laevad.
These programmes for documenting catches and trade in bluefin tuna began in 1992, when there were significant problems with catches of bluefin by vessels flying flags of convenience.
Sel ajal oli ICCAT innovatiivne ja julge organisatsioon, kes püüdis leida muid meetmeid, et võidelda nähtuse vastu, mida sellest ajast nimetatakse ebaseaduslikuks, teatamata ja reguleerimata kalapüügiks.
ICCAT was an innovative and courageous organisation in those days, and explored other measures to combat what has since come to be known as IUU fishing.
1996. aasta alguses võttis ICCAT vastu mitmed kaubandusmeetmed, et keelustada hariliku tuuni importimine mitmest riigist, kelle laevad olid tegelenud hariliku tuuni püügiga ICCATi eeskirju eirates.
Beginning in 1996, ICCAT adopted a series of trade measures to ban the importation of bluefin from a number of countries whose vessels had been seen fishing for bluefin while not respecting the ICCAT rules.
Kahjuks muutus see meetod kasutuks, kuna eeskirju rikkunud laevad hakkasid sõitma teiste lippude all ning riigid, kelle suhtes oli kehtestatud impordikeeld, ühinesid ICCATiga, kuigi ei ole selge, kas nad tegelesid konventsiooniosalistena kalapüügiga vastutustundlikumalt.
Unfortunately, the usefulness of this approach was eroded since the offending vessels simply reflagged to other flags and the countries subject to the import bans joined ICCAT, though it is not clear that they fished any more responsibly as Contracting Parties.
Neid kahte ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlemiseks võetud meedet – impordikeeldu ja püügisertifikaate – võib pidada nõukogu 2008. aastal vastu võetud ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitleva määruse koostamise põhjuseks.
These two measures to combat illegal fishing - import bans and catch certificates - can be considered to be the genesis of the IUU regulation that was adopted by Council in 2008.
Kõnealune määrus hõlmab nõuet, et enne kala importimist ELi on vaja sertifikaati kala päritolu kohta, ning võimalust kehtestada impordikeelde riikidest, mille puhul on tuvastatud vastuvõetamatu kalapüügiga tegelemine.
That regulation includes the requirement of a certificate concerning the provenance of the fish before it can be imported into the EU, as well as the possibility to impose import bans from countries that have been found to fish in unacceptable ways.
Ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitleva määruse rakendusmeetmetes on BCD programm loetletud kui kehtiv sertifikaat ELi importimiseks.
The implementing measures for the IUU regulation specifically list the BCD programme as a valid certificate for importation into the EU.
Kvaliteetne harilik tuun on nii suure rahalise väärtusega, et käitajad on pettuse eesmärgil hakanud kontrollide vältimiseks leiutama erakordseid mooduseid.
Bluefin tuna of good quality are worth so much money that operators have gone to extraordinary lengths to evade controls – to cheat.
Seda tõendab hariliku tuuni püügi dokumenteerimise programmi üha keerukamaks muutumine, rääkimata probleemidest, millega seisavad silmitsi lipuliikmesriigid, rannikuäärsed, sadama- ja turustusriigid kalapüügi kontrollimisel oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.
This is evidenced by the rapidly evolving complexity of the Bluefin Catch Documentation Programme, not to mention the difficulty that flag, coastal, port and market States have in controlling activities concerning the fish in their jurisdictions.
Kas kõik need jõupingutused on andnud tulemusi?
Have all these efforts worked?
Igal aastal võtab ICCAT vastu üha piiravamaid ja keerulisemaid haldusmeetmeid, nagu taastamise kavad, dokumenteerimissüsteemid, kalapüügilaevade ja kalakasvanduste suuruse suhtes kehtestatud piirangud jms.
Each year, ICCAT adopts ever more restrictive and complicated management measures – recovery plans, documentation schemes, vessel and farm capacity restrictions, etc.
Igal aastal tunnustab komisjon ICCATi edukat tegevust, kuna organisatsioon on astunud vajalikke samme ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata hariliku tuuni püügi vähendamiseks (keegi isegi ei unista selle kaotamisest) ning olukord on saadud kontrolli alla.
Each year, the Commission claims success at ICCAT, that finally the organisation has taken the necessary steps to reduce IUU fishing of bluefin (nobody even dreams of eliminating it) and that the situation is now under control.
Igal aastal ilmneb aga, et see tunnustus osutus liiga optimistlikuks.
Each year, those claims turn out to have been overly optimistic.
On üldteada, et hariliku tuuni mõlema piirkonna varud on otsakorral ning varude kudekarja biomassi on vähendatud vähem kui 15%-le püüdmata biomassist.
The depleted status of both stocks of bluefin is well known – the spawning biomass of both stocks has been reduced to less than 15% of the unfished biomass.
Eelmisel aastal arutleti palju hariliku tuuni lisamise üle CITESi I lisasse, mille tulemusena lõppeks rahvusvaheline kaubitsemine vähemalt nende riikide vahel, kes ei esita loetelu kohta vastuväidet.
For the past year, there has been much debate about the placing of bluefin tuna on Appendix I of CITES, which would have the effect of terminating international trade, at least among those countries that do not lodge an objection to the listing.
Komisjon teatas 2009. aasta septembris, et toetab esialgselt sellist kirjet CITESi I lisas.
The Commission announced provisional support for co-sponsoring such a listing in September 2009.
On selge, et hariliku tuuni varude lõppemine, kala eest makstavad väga kõrged hinnad (olenemata sellest, kas kala on püütud seaduslikult või mitte) ning kalapüügi ja kauplemise kontrollimisel esinevad ilmselged raskused tähendavad, et ICCATi viimase 20 aasta suurtest jõupingutustest ei ole piisanud säästva kalapüügi tagamiseks.
It is clear that the combination of the depleted status of bluefin tuna, the very high prices paid for the fish (whether caught legally or not) and the obvious difficulties in controlling fishing activities and trade mean that the best efforts of ICCAT for the past 20 years have not been sufficient to guarantee a sustainable fishery.
Komisjoni esialgsest toetusest CITESi I lisale peaks saama ühenduse ametlik poliitika.
The Commission's initial provisional support for CITES Appendix I should become official Community policy.
Kui CITESi 2010. aasta märtsi kohtumisel ei otsustata lisada harilikku tuuni I lisasse, muutub suur osa käesoleva määruse ettepaneku teemadest kehtetuks, pidades silmas loetelu kehtivust.
If the meeting of CITES in March 2010 does decide to put bluefin tuna on Appendix I, much of the subject of this proposed regulation would become obsolete, for the duration of the listing.
Raportöör lisas paar muudatusettepanekut eesmärgiga täpsustada, et kui CITES lisab hariliku tuuni I lisasse, tuleks käesolevat määrust kõnealuse muudatuse kajastamiseks viivitamata ajakohastada.
Your rapporteur has included a pair of amendments to specify that, if CITES does place bluefin on Appendix I, then the present regulation should be immediately updated to reflect that change.
See oleks kooskõlas ELi selgesõnaliselt väljendatud kohustusega kaotada ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük.
This would be consistent with the EU’s widely touted commitment to eliminate IUU fishing.
Hariliku tuuni Thunnus thynnus püügi dokumenteerimise programm
A catch documentation programme for bluefin tuna (thunnus thynnus)
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aktiveerimine, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale ja vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele
on mobilising Information and Communication Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS.........17
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Error!
info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aktiveerimise kohta, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale ja vähem süsinikdioksiidiheidet tekitavale majandusele
on mobilising Information and Communication Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy