natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. peab kahetsusväärseks, et Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava koostamisel ei ole osutatud rollile, mida etendavad linnade, kohalike ametiasutuste ja piirkondade arvukad partnerlused;
Regrets that no reference to the role of the large number of partnerships between cities, local authorities and regions has been made in establishing a European agenda for culture in a globalising world;
11. peab asutamislepingu artikli 151 lõike 4 täielikuks ja ühtseks rakendamiseks vajalikuks võtta arvesse sektori eripära kultuuri- ja majandustoodetena, eelkõige selle loome- ja innovatsioonivõimet ning sotsiaalset tähtsust, et kultuur võiks täielikult leida koha, mis talle on antud Lissaboni strateegia raames;
Believes that if Article 151(4) of the Treaty is to be implemented completely and coherently, the specific features of the culture sector, not least its creative and innovative potential and its social significance have to be taken into account as cultural and economic goods so that culture can fully assume its rightful place within the Lisbon strategy;
16. tuletab komisjonile meelde, et ühendus on kohustatud rakendama UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni oma volituste rakendamisel konventsioonis sätestatud valdkondades: „ühine kaubanduspoliitika, arengukoostöö, majanduslik, rahaline ja tehniline koostöö kolmandate riikidega, kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine, konkurents ja siseturg, kaasa arvatud intellektuaalomand.” (vastus kirjalikult vastatavale küsimusele P-5554/07 );
Reminds the Commission that the Community is duty-bound to implement the Unesco Convention on the Protection of Cultural Diversity when exercising the competences it enjoys in policy areas which are covered by the Convention, namely ‘the common commercial policy, development cooperation policy, economic, financial and technical cooperation with third countries, free movement of goods, persons, services and capital, competition, and the internal market, including intellectual property’ (Answer to Written Question P-5554/07 );
21. kordab ELi huvipakkuva kultuuriprojekti – Euroopa kultuuripealinnade kava – strateegilist tähtsust, sest see võimendab olulisel määral linnade ja piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku arengut Euroopa lisandväärtust luues;
Reiterates the strategic importance of the attractive EU cultural project – the European Capital of Culture scheme - which gives a significant boost to the social and economic development of cities and regions by injecting European added value;
29. teeb ettepaneku, et parlament, nõukogu, komisjon ja liikmesriigid võtavad kohustuse luua kultuurile ja kultuuri loomisele tõeliselt soodsad tingimused ühenduse kõikides eluvaldkondades ning eelkõige selles osas, mis hõlmab perekonda, kooli, elukestvat õpet, massimeediat ja digitaalse tehnoloogia maailma;
Proposes that Parliament, the Council, the Commission, and the Member States undertake to establish conditions genuinely conducive to culture and creative activity in every walk of life in the Union, focusing in particular on the family, schools, lifelong learning, the mass media, and the world of digital technologies;
34. tuletab meelde, et on oluline luua nii koolis kui ka ühiskonnas uuenduslikud sillad kultuuri, teadustegevuse, teaduse ja tehnoloogia vahel ning neid aspekte hõlmavad programmid;
Maintains that it is important, both in schools and in society, to build innovative bridges between culture and research, science, and technology, and to have programmes covering these matters;
37. usub, et kehtestada tuleb Euroopa kultuuri diplomaatia tõelised tähised, ning nõuab, et liikmesriigid ja ühenduse institutsioonid tugevdavad kultuuri osa oma diplomaatilistes esindustes ning teevad struktureeritud ja korrapäraseid Euroopa kultuurile pühendatud algatusi;
Believes that the foundations should be laid for genuine European cultural diplomacy and calls on the Member States and the Community institutions to strengthen the cultural element of their diplomatic representation and embark on regular organised initiatives devoted to European culture;
40. usub, et tuleks luua Euroopa kultuuripärandi märgis eesmärgiga rõhutada Euroopa ajaloo ja kultuuripärandi tunnistajateks olevate kultuuritoodete, mälestiste, memoriaalide ja mälestuspaikade Euroopa mõõdet;
Believes that a European heritage label should be established with a view to emphasising the European dimension of cultural goods, monuments, memorial sites, and places of remembrance, which all bear witness to Europe’s history and heritage;
42. teeb nõukogule ja komisjonile ettepaneku asutada Euroopa kultuuri sponsorluskava ja anda välja Euroopa kultuuri toetaja tiitlit, et luua komisjoni kavandatud tegevuse eesmärkide saavutamiseks avaliku ja erasektori tõhus partnerlus;
Proposes that the Council and the Commission establish a European arts sponsorship scheme and the designation of ‘European patron of the arts’ so as to enable the public and private sectors to enter into effective partnerships consistent with the aims of the Commission’s proposed action;
46. teeb ettepaneku nimetada 2011. aasta kreeka ja ladina klassikute Euroopa aastaks, et juhtida liidu rahvaste tähelepanu sellele kultuuripärandi olulisele osale, mida tänapäeval ohustab unustamine;
Suggests that the year 2011 be designated ‘European Year of the Greek and Latin Classics’ in order to make the peoples of the Union more aware of this essential aspect of cultural heritage now in danger of being forgotten;
51. kutsub komisjoni üles läbi vaatama tollikontrolli ja liikmesriikidevahelise infovahetuse mehhanisme, tagamaks, et need on kunstiteoste ja teiste kaitstud kultuuritoodete ebaseadusliku ekspordi ja impordi vastu võitlemisel võimalikult tõhusad;
Calls on the Commission to revise the mechanisms for customs control and exchange of information with the Member States to ensure that they are as effective as possible in combating illegal exports and imports of works of art and other protected cultural goods;
56. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kaubandusleppeid täites üha rohkem arvesse ELi vabakaubanduslepingute ja teiste kaubandusmeetmete klausleid, mis käsitlevad kultuuritoodete kaubandust;
Calls on the Commission and the Member States to increasingly take into account the clauses of the EUs FTAs and other trade instruments that deal with trade in cultural products when following up these trade agreements;
59. rõhutab sellega seoses, et EL peaks toetama ja lihtsustama arengumaade pääsu oma kultuuritoodete ja -teenuste turule, pöörates erilist tähelepanu võimalikule positiivsele mõjule seoses töökohtade loomise ja tehnoloogilise arenguga nende maade kultuuritööstustes.
Stresses, in this regard, that the EU should support and facilitate access to its market in cultural products and services as regards developing countries, paying particular attention to the positive impact that this may have on job creation and technological development in their cultural industries.
61. toetab kultuuridimensiooni ning kultuuri erinevate osade süstemaatilist integratsiooni kogu välis- ja arengupoliitikasse, projektidesse ja programmidesse komisjoni diplomaatiliste jõupingutuste kvaliteedi parandamise ning kogu ELi koostöö elujõulisuse ja jätkusuutlikkuse vahendina, ning selliste meetmete suurendamist, mis aitavad tõsta teadlikkust arengumeetmete kultuurilise aspekti olulisusest;
Supports the systematic integration of the cultural dimension and the various components of culture in all external and development policies, projects and programmes, as a means of strengthening the quality of the Commission’s diplomatic efforts and the viability and sustainability of all EU cooperation activities and of stepping up measures to raise public awareness of the importance of the cultural aspect of development activities;
68. tuletab komisjonile meelde, et kultuuripärandi arendamine on tihedalt seotud selle kasutamisega ja juurdepääsuga avalikkusele ning et arvestades kultuuripärandi kaduvat olemust, tuleb seda hallata jätkusuutlikult; peab samuti enesest mõistetavaks, et kultuuripärandi haldamine on majanduslikult tulutoov ja aitab seetõttu kaasa elanikkonna sotsiaalse ja majandusliku olukorra parandamisele;
Reminds the Commission that the development of cultural heritage is inextricably linked to public use and enjoyment of it and that cultural heritage should be managed in a sustainable manner in view of its transitory nature; considers, too, that the management of cultural heritage should necessarily be economically viable and consequently play a part in improving the socio-economic conditions in which people live;
71. märgib kohalike ja piirkondlike asutuste olulist rolli kultuuri edendamisel ja toetamisel oma piirkonnas; soovitab liikmesriikidel kaasata kohalikud ja piirkondlikud asutused mitte ainult tulemuste jälgimisse, vaid ka ELi iga uue kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamisse, et tegelikult ellu viidud kultuuripoliitika peegeldaks piirkondade konkreetseid ootusi ja vajadusi;
Notes the important role played by local and regional authorities in comprehensively fostering and nurturing culture in their areas; recommends that the Member States involve local and regional authorities in the process not only of monitoring results, but also of implementing any new EU cultural agenda, so that the cultural policy actually implemented reflects the specific expectations and needs of the regions;
80. kutsub liikmesriike üles toetama piirkondade kultuuri, investeerides kultuuri infrastruktuuri ja kasutades struktuurifonde, ning looma piirkondlikke kultuurilise arengu programme, konsulteerides kultuuri- ja haridussektori ning kodanikuühiskonnaga;
Calls on the Member States to support culture in the regions by investing in cultural infrastructure, making use of structural funding, and to draw up regional cultural development programmes in consultation with the cultural and education sectors and with civil society;
82. tervitab komisjoni ettepanekut luua ELi ja AKV riikide kultuurifond ELi panusena AKV ja ÜMT riikide kultuuritoodete rahastamisse; on arvamusel, et sarnaseid korralduslikke samme tuleks astuda eelkõige naabruspoliitikas osalevate riikide jaoks.
Welcomes the Commission's proposal to set up an EU-ACP Cultural Fund as an EU contribution to the distribution of ACP and OCT cultural goods; takes the view that similar arrangements should be put in place for neighbourhood policy countries in particular.
I Komisjoni teatis
I. The Commission communication
Oma teatises kinnitab komisjon kultuuri keskset rolli Euroopa integratsioonis ning Euroopa Liidu suuremas silmapaistvuses rahvusvahelises plaanis.
In its communication the Commission emphasises the central role that culture has to play in European integration and in raising the EU’s profile on the international stage.
Pakutakse välja kultuurivaldkonna tegevuskava, et arendada strateegiat nii Euroopa Liidus kui ka suhetes kolmandate riikidega.
An agenda for culture is thus being proposed to enable a strategy to be pursued both within the EU and in the EU’s relations with third countries.
Teatisele on lisatud komisjoni talituste töödokument, milles on esitatud ülevaade erinevatest viisidest ja vahenditest, mille abil Euroopa Liit kultuurivaldkonda sekkub.
To complement the communication, there is a Commission staff working paper listing the various ways and means employed by the EU for its action in the cultural sphere.
Teatise ettevalmistamisel pidas komisjon eelnevalt nõu erinevate Euroopa kultuurivaldkonnas tegutsejatega.
When it drew up its communication, the Commission held wide-ranging prior consultations with European cultural stakeholders.
Teatis kujutab endast esimest struktureeritud jõupingutust Euroopa kultuuristrateegia suunas ning see põhineb kolmel peamisel eesmärgil:
The communication, the first systematic attempt to move towards a European strategy for culture, centres on three main aims:
– kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine;
- promoting cultural diversity and intercultural dialogue,
– kultuuri kui loovuse näitaja edendamine Lissaboni strateegia raames;
- promoting culture as a catalyst for creativity within the Lisbon strategy,
– kultuuri kui Euroopa Liidu välissuhete olulise osa edendamine.
- promoting culture as an essential element in the EU’s external relations.
Teiseks näitab komisjon võimalusi, mille kaudu kultuuripoliitika osutub võimalikuks, ning soovitab lõimida kultuurimõõde ühenduse muudesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse.
Secondly, the Commission identifies the ways of bringing a cultural policy into being and is calling for the cultural dimension to be incorporated into other relevant Community policies.
Viimase punkti suhtes teatab komisjon, et ta moodustas hiljuti talitustevahelise rühma.
Regarding this latter point, it indicates that it has recently set up an inter-service group.
Kõnealuse strateegia rakendamiseks pakub komisjon eri mehhanisme, millest olulisim põhineb avatud kooskõlastusmeetodil.
As regards implementation of the strategy, the Commission is proposing to apply various procedures, most importantly an open method of coordination.
Lisaks tuleks rõhutada ettepanekut luua ELi ja AKV kultuurifond ning kultuurifoorum, et struktureerida dialoogi kodanikuühiskonnaga.
Also worthy of note are the proposals to establish firstly an EU-ACP Cultural Fund and secondly a Cultural Forum to provide a framework for the dialogue with civil society.
Tuleks märkida, et kultuuriga arvestamine teistes ühenduse poliitikavaldkondades ei ole üksnes hästi põhjendatud püüdlus, vaid asutamislepingu artikli 151 lõikega 4 ettenähtud kohustus, mida ei ole veel rakendatud ei Maastrichti lepingu ega ka Amsterdami lepingu jõustumisest alates.
Regarding the idea of taking culture into account in the other Community policies, this is not so much a legitimate ambition, as an obligation imposed by Article 151(4) of the Treaty: regrettably, since the entry into force of the Maastricht Treaty and the later Treaty of Amsterdam, nothing has ever been done to implement it.
Seetõttu tuleks rõõmustada praeguse lähenemise üle ning kutsuda komisjoni võtma selles suhtes kohustusi kõrgemal tasemel.
The present approach should consequently be welcomed, and the Commission called upon to commit itself formally at the highest level.
President Barroso poolt 2005. aasta novembris Budapestis välja kuulutatud kultuurivaldkonna töökonna loomine, mis siiski ei ole veel ellu viidud, on konkreetne märk soovist liikuda edasi selles suunas.
The task force for culture announced by President Barroso in Budapest in November 2005 has still not been set up; taking the necessary action would be a real sign of a determination to progress in the right direction.
Välja pakutud avatud kooskõlastusmeetodi rakendamisele tuleks anda uus tõukejõud, kaasates Euroopa Parlamendi.
As regards the proposed open method of coordination, Parliament should be involved in order to lend further momentum to the process.
Tuleb märkida, et teatises käsitletakse kultuuri pigem selle instrumentaalses, sotsiaalses, majanduslikus ja poliitilises mõõtmes, mitte omaette väärtusena.
One point to note is that in the communication, culture is viewed more as a means to an end, be it social, economic, or political, than in the light of its intrinsic value as an end in itself.
Teatis on siiski oluline, sest selles on esitatud uued protsessid ja struktuurid lisaks ühenduse olemasolevatele programmidele, mille vahendid on pigem piiratud.
The communication is nevertheless important in that it raises the possibility of new processes and arrangements beyond the scope of the existing Community programmes and the rather modest scale of their resources.
Nõukogu peab siiski eelarve vastava doteerimise küsimust seoses esitatud eesmärkidega väga tõsiselt kaaluma.
Be that as it may, the question of budget funding commensurate with the declared objectives is one that the Council will have to consider very seriously.
Kultuuri arvessevõtmine ELi välissuhetes on väga oluline areng.
The fact that culture is to be taken into account in the EU’s external relations is a highly significant development.
Selles reaalset strateegiat vajavas valdkonnas tuleb palju teha.
The work needed in this area – of which there is a great deal – has to be tackled by means of a proper strategy.
Käimasoleva õigusaktide väljatöötamise käigus on raportööril olnud võimalus korduvalt kinnitada, et Lissaboni strateegia põhieesmärke ei ole võimalik täielikult kunagi saavutada, kui kultuuri ei käsitleta strateegia ühe olulise osana.
The rapporteur has had occasion more than once, not least within the life of this Parliament, to maintain that the Lisbon strategy can never fully achieve its aims unless culture is treated as one of its essential dimensions.
Seetõttu on tervitatav komisjoni teatis, mis seda ideed toetab.
The Commission communication should therefore be welcomed, as it proves that we are right.
Kultuurist saab iseenesest Euroopa poliitilise tegevuskava oluline osa.
Culture will thus be a key point in the European political agenda.
Vaatluse all olevas teatises käsitletakse kultuuri mitmeid valdkondi hõlmava ja mitmesuunalisena, ning selles etapis on nõuetekohane käsitlemine oluline.
The communication views it from a horizontal, multidirectional perspective that we believe to be sound.
Tuleks arvesse võtta kõiki programme, mis otseselt või kaudselt võimaldavad toetada parimaid lahendusi kultuurivaldkonnas, kohaldades parimaid tavasid ja jälgides pidevalt, et ühenduse muude vahenditega, nagu struktuurifondid, on olemas sobiv kooskõla, nagu nähakse ette programmiga „Kultuur 2007–2013”, ning samuti tuleb arvesse võtta kõnealuste programmide võimalikku vastastikust mõju globaliseerunud maailmas.
What needs to be considered is not just all the programmes whose direct or indirect impact in the cultural sphere will make for the best solutions, based on best practice and operating in conjunction with other Community instruments, such as the Structural Funds, as provided for in the 2007-2013 Culture Programme, but also the role which those programmes, in their dynamic interaction, could play in a globalising world.
Kõnealuse globaliseerunud maailma tõttu tuleb Euroopa identiteeti kinnitada ja tugevdada, ilma et see piiraks Euroopa erinevate rahvaste kultuurilist mitmekesisust.
And the fact that the world is globalising is what, to our mind, is implying an ever more pressing and urgent need to assert and strengthen the European identity, without detracting from the diversity of the cultures existing among the peoples of Europe.
See viib meid ühise kultuuripärandi juurde.
This brings us to the common cultural heritage.
Raportis kinnitatakse ühenduse kohustust hoida Euroopa kultuurilist rikkust; säilitada, levitada ja jagada nii ühenduses kui ka väljaspool seda Euroopa kultuuripärandit, mis on maailmast arusaamiseks tingimata vajalik, mis tagab selle ühtsuse ja arengu, tähistab erinevust ja aitab meelde jääda teiste rahvaste kõrval.
The report takes the view that the Union has a special duty to safeguard Europe’s cultural richness; the European cultural heritage must be preserved, disseminated, and shared within and outside the Union, enabling the Union as it does to understand the world, foster its cohesion and development, emphasise its uniqueness, and assert itself in relation to other peoples.
Muidugi on Euroopas praegu programme, milles arvestatakse kultuuri loomisega ja toetatakse kultuuriloomingut, teoste levi, loovisikute ja kultuuritegelaste liikumist, samuti kinematograafilist ja audiovisuaalset loomingut, aga paremaks toimimiseks on vaja täiendavalt muid programme, mis võimaldavad piiritleda täpsemalt Euroopa kultuuripärandit, kuivõrd teatavad põhilised aspektid on ununemas ning samuti seetõttu, et isegi Euroopa Liidus on sügav vastastikune teadmatus, kuidas ühine kultuuripärand liikmesriikides ja muudes Euroopa riikides sajandite jooksul tekkis.
It is true that Europe now already has programmes to cover and encourage creative activity, the movement of works, the mobility of creative artists and stakeholders and professionals in the culture sector, and film- and audio-visual programme-making; however, in addition to this body of measures, which should be developed to the most useful effect, further programmes are needed in order to encompass the European cultural heritage more specifically and systematically, bearing in mind that one of its founding sources is in grave danger of disappearing and, moreover, within the Union, there is still a great deal of ignorance on all sides about the national forms in which the common cultural heritage has found practical expression in the Member States and in other European countries down through the centuries.
Kasutades võimalust juhtida tähelepanu kõnealustele aspektidele, esitab raportöör kokkuvõtteks oma seisukohast lähtudes teatavad soovitused, mis peaksid aitama Euroopa Liidu kultuuripoliitikat laialdaselt rikastada ning paremini ja täielikumalt ellu viia Lissaboni tegevuskavas esitatud eesmärke.
Given that it is desirable to draw attention to the above points, the report makes some recommendations which, in the opinion of our rapporteur, would do much to enhance EU cultural policy and enable the aims of the Lisbon strategy to be achieved better and more fully.
Arengukomisjon palub vastutaval kultuuri- ja hariduskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Development calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. toetab kultuuridimensiooni ning kultuuri erinevate osade süstemaatilist integratsiooni kogu välis- ja arengupoliitikasse, projektidesse ja programmidesse komisjoni diplomaatiliste jõupingutuste kvaliteedi parandamise ning kogu ELi koostöö elujõulisuse ja jätkusuutlikkuse vahendina, ning selliste meetmete suurendamist, mis aitavad tõsta teadlikkust arengumeetmete kultuurilise aspekti olulisusest;
Supports the systematic integration of the cultural dimension and the various components of culture in all external and development policies, projects and programmes, as a means of strengthening the quality of the Commission’s diplomatic efforts and the viability and sustainability of all EU cooperation activities and of stepping up measures to raise public awareness of the importance of the cultural aspect of development activities;
9. tuletab komisjonile meelde, et kultuuripärandi arendamine on tihedalt seotud selle kasutamisega ja juurdepääsuga avalikkusele ning et arvestades kultuuripärandi kaduvat olemust, tuleb seda hallata jätkusuutlikult; peab samuti enesest mõistetavaks, et kultuuripärandi haldamine on majanduslikult tulutoov ja aitab seetõttu kaasa elanikkonna sotsiaalse ja majandusliku olukorra parandamisele;
Reminds the Commission that the development of cultural heritage is inextricably linked to public use and enjoyment of it and that cultural heritage should be managed in a sustainable manner in view of its transitory nature; considers, too, that the management of cultural heritage should necessarily be economically viable and consequently play a part in improving the socio-economic conditions in which people live;
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon palub vastutaval kultuuri- ja hariduskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on International Trade calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. arvestades ühelt poolt, et Euroopa loov-, kunsti- ja kultuuritööstustel on otsustav roll Euroopa kultuurilise identiteedi loomisel, väärtuste jagamisel ning Euroopa kodanikkonna jätkuval arendamisel, mis üheaegselt ületab riigipiire ning tunnistab kultuurilist mitmekesisust Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja keelelisel tasandil;
A. whereas, on the one hand, European creators, artists, and cultural industries have a decisive role in the creation of a European cultural identity, the sharing of values, and in the continuous development of European citizenship that both transcends the nation state as well as recognises the cultural diversity on a European, national, regional and linguistic scale,