natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„a) kolmanda riigi kodanikul, kes ei täida kõiki lõikes 1 sätestatud tingimusi, kuid kellel on ühe liikmesriigi antud elamisluba, pikaajaline viisa või mitmekordne viisa või vajaduse korral elamisluba või pikaajaline viisa ja mitmekordne viisa, on lubatud elamisloa, pikaajalise viisa või mitmekordse viisa andnud liikmesriigi territooriumile jõudmiseks sõita läbi teiste liikmesriikide territooriumi, välja arvatud juhul, kui liikmesriik, kelle välispiiri ületamist ta taotleb, on kandnud ta oma sisenemiskeeluregistrisse ning keeluga kaasnevad juhised sisenemise või läbisõidu keelamiseks;”.
" (a) third-country nationals who do not fulfil all the conditions laid down in paragraph 1 but hold a residence permit , a long-stay visa or a re-entry visa issued by one of the Member States or, where required, a residence permit or a long-stay visa and a re-entry visa , shall be authorised to enter the territories of the other Member States for transit purposes so that they may reach the territory of the Member State which issued the residence permit, long-stay visa or re-entry visa, unless their names are on the national list of alerts of the Member State whose external borders they are seeking to cross and the alert is accompanied by instructions to refuse entry or transit;" .
Käesolev määrus ei mõjuta teiste liidu õigusaktidega sätestatud liikmesriikide kohustust anda kolmandate riikide kodanikele elamislubasid.
This Regulation shall not affect the obligation for Member States to issue residence permits to third-country nationals as provided by other instruments of the Union .
Komisjon ja liikmesriigid teavitavad asjaomaseid isikuid käesoleva määruse sätetest nõuetekohaselt ja täies ulatuses.
The Commission and the Member States shall inform the persons concerned fully and correctly of the provisions of this Regulation.
Komisjon esitab hiljemalt 5. juuliks 2012. aastaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta.
Not later than 5 April 2012, the Commission shall submit to the European Parliament and the Council a report on the application of this Regulation.
Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks.
If necessary, the report shall be accompanied by proposals to modify this Regulation.
Käesolev määrus jõustub 5. aprillil 2010. aastal ja see tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas .
This Regulation shall enter into force on 5 April 2010 and should be published in the Official Journal of the European Union .
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega .
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in the Member States in accordance with the Treaties .
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DEKLARATSIOONI EELNÕU
DRAFT DECLARATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL
„Nõukogu ja Euroopa Parlament peavad tähtsaks, et Euroopa Liidu tasandil on olemas ühtne ja terviklik eeskirjade kogum, mis näeb ette teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) raames töödeldavate isikuandmete kõrgetasemelist kaitset.
"The Council and the European Parliament recognise the importance of the existence of a comprehensive and coherent set of rules, at the level of the European Union, providing for a high level of protection of personal data in the framework of the second generation Schengen Information System (SIS II).
Juhul kui pärast 2012. aastat peaks olema veel olulisi viivitusi SIS II rakendamisel, paluvad Euroopa Parlament ja nõukogu, et komisjon esitaks vajalikud õigusakti ettepanekud Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni asjakohaste sätete muutmiseks, et tagada Schengeni infosüsteemi sisestatud isikuandmete kaitse võrdsel tasemel SIS II jaoks kehtestatud normidega.”
If there would be further, important delays in implementing the SIS II, that will go beyond 2012, the European Parliament and the Council invite the Commission to present the necessary legislative proposals amending the relevant provisions of the Convention Implementing the Schengen Agreement in order to ensure a level of protection of the personal data entered into the Schengen Information System equivalent to the standards established for SIS II."
Schengeni konventsioonis rõhutatakse, et pikaajalise viisa (D-viisa) omanik võib:
The Schengen Convention stipulates that holders of a long-stay visa ('D visa') may only:
– viibida üksnes viisa andnud liikmesriigi territooriumil;
- stay in the territory of the Member State which issued the visa;
– sõita läbi teiste liikmesriikide territooriumi ainult sel eesmärgil, et jõuda viisa andnud liikmesriiki, ja ei või reisida teistesse liikmeriikidesse ega oma päritoluriiki naastes läbida teisi liikmesriike.
- transit through the territories of other Member States in order to reach that State, and may not travel to the other Member States or transit through the other Member States when returning to their country of origin.
Enamik liikmesriike on sisse seadnud menetluse, mille raames D-viisa muudetakse pärast riigi territooriumile saabumist elamisloaks, mis võimaldab sellist elamisluba ja kehtivat reisidokumenti omaval kolmanda riigi kodanikul liikuda vabalt teiste liikmesriikide territooriumil kuni kolm kuud poole aasta jooksul.
Most Member States have introduced the procedure for converting this type of visa into a residence permit following entry into the country, which allows a third-country national holding such residence permit and a valid travel document to travel freely for up to three months in any half year within the territories of the other Member States.
Tegelikult on D-viisade elamislubadeks muutmisel esinenud märkimisväärseid hilinemisi ning mõnel juhul ei ole neid üldse elamislubadega asendatud.
However, in practice, there have been considerable delays in the conversion of such visas and, in some cases, they have not been converted at all.
Vastavalt Schengeni konventsioonile ei saa isik sellisel juhul reisida teistesse liikmesriikidesse ega oma päritoluriiki naastes läbida teiste liikmesriikide territooriumi.
Under the Schengen Convention, this makes it impossible for such persons to travel to other Member States or to transit through them when returning to their countries of origin.
Olukorra parandamiseks võeti 2001. aastal vastu määrus (määrus nr 1091/2001), millega seati sisse D+C-viisade süsteem, mis võimaldab pikaajalise D-viisa omanikel selle kehtivusaja esimese kolme kuu jooksul Schengeni alal vabalt liikuda, tingimusel, et viisa on antud lühiajaliste viisade suhtes kehtivate sätete alusel (sealhulgas kontrollitud SISi sissesõidukeeldude nimekirja).
In response to this situation, a regulation was adopted in 2001 (Regulation No 1091/2001), introducing D+C visas, which allow holders of a long-stay D visa to move freely in the Schengen area during the first three months of the visa's period of validity, provided it has been issued in accordance with the rules governing short-stay visas (including checking against the SIS non-admissibility list).
Tegelikult ei anna enamik liikmesriike ikka veel D+C-viisat või annavad neid väga vähe, kuna:
Nevertheless, in practice most Member States still do not issue D+C visas or only issue very small numbers, the reasons being that:
– konsulaarametnikel on selles valdkonnas vähe teavet;
- there is a lack of knowledge on the subject among consular officials;
– taotlejaid ei teavitata kõnealusest võimalusest;
- applicants are not informed of this possibility;
– riigi viisade registreerimise ja töötlemise programmid ei võimalda sellise viisa taotluse läbivaatamist või viisa andmist.
- national visa registration and processing programmes do not allow for the possibility of considering applications or issuing such visas.
Kui viisa on antud ja ei ole kolmekuulise perioodi lõpuks asendatud elamisloaga, ei tohi viisa omanik enam teistesse liikmesriikidesse reisida.
Where a visa is issued and is not replaced by a residence permit by the end of the three-month period, the holder is no longer authorised to travel to another Member States.
Selleks peavad kõnealused isikud taotlema eraldi lühiajalist Schengeni viisat.
To do so, such persons are required to apply for a separate Schengen short-stay visa.
Kuid mitmed liikmesriigid keelduvad selliseid viisasid andmast, kuna taotlejad on D+C-viisa alusel juba viibinud kolm kuud Schengeni alal.
However, some Member States refuse to issue such visas as such applicants have already stayed in the Schengen area for three months, on the basis of a D+C visa.
Schengeni piirieeskirjad ja ühenduse viisaeeskiri
Schengen Borders Code and Community Code on Visas
Seoses nimetatud õigusaktidega tuleb silmas pidada järgmist:
A number of issues need to be considered in connection with these instruments:
– Ettepanekus määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri, nähakse olukorra lihtsustamiseks ette D+C-viisa kaotamine ja nõutakse liikmesriikidelt, et need kiirendaksid elamislubade andmist kolmandate riikide kodanikele.
- The proposal for a Regulation establishing the Community Code on Visas provides for the abolition of the D+C visa in order to simplify matters and requires Member States to speed up the issuance of residence permits to third-country nationals.
– Viisaeeskiri tuleb vastu võtta samal ajal kui need määrused.
- The Visa Code will need to be adopted at the same time as these Regulations.
Kuupäev, millest alates nimetatud määrusi kohaldama hakatakse, tuleks ühtlustada viisaeeskirja kohaldamise alguskuupäevaga, mis on kavandatud 5. aprilliks 2010.
The date of application of these Regulations should be aligned with the application of the Visa Code, scheduled for 5 April 2010.
– Määruse (EÜ) nr 562/2006 (Schengeni piirieeskirjad) artikli 5 lõike 1 punktis b nähakse kehtivat elamisluba omavatele kolmandate riikide kodanikele ette ka võimalus ületada teise liikmesriigi välispiire ilma viisata kuni kolmekuuliseks viibimiseks riigis.
- Article 5(1)(b) of Regulation (EC) No 562/2006 (Schengen Borders Code) also provides for the possibility for third-country nationals in possession of a valid residence permit to cross the external borders of another Member State without a visa for stays not exceeding three months.
Ettepanekute reguleerimisala
Scope of the proposals
Ettepanekute eesmärk on hõlbustada liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike liikumist Schengeni alal selle liikmesriigi poolt antud pikaajalisele D-viisa alusel.
The proposals seek to make it easier for third-country nationals legally residing in a Member State to move in the Schengen area on the basis of a D long-stay visa issued by that Member State.
Ettepanekute eesmärk on osutada abi olukordades, kus liikmesriikidel ei ole erinevatel põhjustel võimalik anda nende territooriumil elavatele kolmandate riikide kodanikele õigeaegselt elamisluba, laiendades elamisloa ja lühiajalise C-viisa samaväärsuse põhimõtet pikaajalisele D-viisale.
They are intended to provide a response to situations where Member States are unable, for various reasons, to issue residence permits in time to third-country nationals residing in their territory, by extending the existing principle of equivalence between a residence permit and short-stay C visas to long-stay D visas.
Seega oleks pikaajalisel viisal Schengeni alal liikumise seisukohast sama mõju kui elamisloal.
A long-stay visa will thus have the same effects as a residence permit as regards circulation in the Schengen area.
See võimaldab kõigil liikmesriigis seaduslikku elamist tõendava dokumendi omanikel Schengeni alal poole aasta jooksul kuni kolm kuud vabalt liikuda.
This will make it possible for anyone in possession of a document showing that he is legally resident in a Member State to move freely in the Schengen area for short periods of no more than three months in any half year.
Liikmesriigid peavad ka edaspidi andma elamislube, vastavalt kohustustele, mis on sätestatud mitmetes teatavatesse kategooriatesse kuuluvate kolmandate riikide kodanike vastuvõtmist käsitlevates direktiivides.
Member States will still be required to issue residence permits, in keeping with the obligations laid down by a number of directives relating to the admission of certain categories of third-country nationals.
Tuleks meeles pidada, et Schengeni ala eesmärk on liikumisvabadus.
It should be borne in mind that Schengen is about freedom of movement.
Kõik mõne liikmesriigi ametliku elamisloa omanikud peaksid saama Schengeni alal, kus puuduvad sisepiirid, vabalt reisida.
Anyone in possession of a document showing that they are legally resident in a Member State should be able to travel freely in that area, which is free of internal borders.
Ideaalne lahendus oleks see, kui liikmesriigid täidaksid oma kohustust anda elamisluba kolmandate riikide kodanikele, kellel on pikaajaline viisa.
The ideal solution would be for Member States to meet their obligation to grant a residence permit to third-country nationals holding this visa.
Tegelikult seda aga enamikus liikmesriikides ei tehta.
However, in practice this is not what happens in most Member States.
Tõsiasi, et tudeng, kellele on antud viisa Belgias õppimiseks (kuid kes ei kuulu direktiivi nr 2004/114/EÜ kohaldamisalasse), ei saa sõita Hollandis asuvasse erialaraamatukokku, et oma väitekirja kirjutamiseks teavet otsida, ega minna nädalalõpureisile Barcelonasse, on täiesti vastuvõetamatu.
The fact that a student who is granted a visa to attend a course in Belgium (not falling within the scope of Directive No 2004/114/EC) cannot travel to a specialised library in the Netherlands to obtain information for the purposes of writing his thesis or to Barcelona for a weekend visit is simply unacceptable.
See on näide sellest, kui absurdseid olukordi võib ette tulla.
This is an example of how absurd situations can arise.
Arvestades, et ühenduse viisaeeskiri peaks jõustuma 2010. aasta aprillis, tuleb probleemile leida kiire lahendus.
Given that the Community Code on Visas is due to enter into force in April 2010, a solution needs to be found to this problem as a matter of urgency.
Komisjoni ettepanekud näivad mõistlikud, kuid mõningaid muudatusi on vaja selleks, et lahendada pikaajaliste viisade probleem, seadmata kahtluse alla või vähendamata turvalisuse taset Schengeni alal, kuid eesmärgiga lõpetada põhiõiguste rikkumine, millest annavad tunnistust tuhanded kaebused.
The Commission's proposals seem reasonable, although some amendments will be necessary to remedy the problem relating to long-stay visas without calling into question or reducing security levels in the Schengen area, but with a view to putting an end to this violation of fundamental rights, as reflected by the thousands of complaints that have been received.
SISis sisalduvate andmetega tutvumise nõue pikaajaliste viisade (D-viisade) taotluste töötlemisel tagab pikaajaliste viisade taotlejate üle samasuguse kontrolli nagu teostatakse kolmandate riikide kodanikest elamisloa omanike suhtes.
The requirement to consult the SIS when processing long-stay (D) visa applications will ensure the same control over long-stay visa applicants as the existing one applicable to third-country nationals holding a residence permit.
See lahendaks mure turvalisuse vähenemise pärast.
This addresses the concern that insecurity is on the increase.
Lisaks on mitmed liikmesriigid praeguse korra kohaselt väljastanud kolmandate riikide kodanikele pikaajalisi D-viisasid ning seejärel elamislubasid, tutvumata eelnevalt SISis sisalduvate andemetega (eriti artikli 96 sissesõidukeeldu käsitlevate sätetega).
Moreover, a number of Member States have, under the present arrangements, issued D long-stay visas, and subsequently residence permits, to third-country nationals without prior consultation of the SIS (in particular the provisions of Article 96 on refusing entry).
See suundumus mitte üksnes ei ohusta turvalisust Schengeni alal, vaid tekitab ka märkimisväärseid probleeme välispiiridel, kui osutub, et kehtiva D-viisa omanike nimed on kantud SISi nimekirjadesse.
This tendency not only poses a threat to security in the Schengen area, but also creates considerable difficulties at the external borders, when the names of persons with valid D visas appear on SIS lists.
See tekitab raskusi ja asjatuid probleeme nii inimestele endile kui piiriametnikele, kes peavad põhjalikult kontrollima, kas tegu on võltsitud viisaga või on SISi andmed ebatäpsed ja tuleks kustutada või ei oleks viisat üldse tohtinud välja anda.
This gives rise to complications and unnecessary problems for the persons themselves and for border officials, who need to carry out lengthy checks in order to ascertain whether visas have been falsified, the SIS data are inaccurate and should be removed, or the visas in question simply should never have been issued.
Lissaboni lepingu mõju
Impact of the Treaty of Lisbon
Käesoleva raporti aluseks olevad kaks komisjoni ettepanekut olid menetluses, kui Lissaboni leping 1. detsembril 2009 jõustus.
The two Commission proposals underlying this report were pending when the Treaty of Lisbon entered into force on 1 December 2009.
Nad olid ära toodud komisjoni nn koondteatise „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” IV lisas.
They were listed in annex 4 of the so-called "omnibus" Communication by the Commission on "Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing inter-institutional decision-making procedures".
Nendel uutel õiguslikel alustel kohaldatakse kaasotsustamismenetlust või nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega seadusandlikku tavamenetlust mitte ainult esimese, vaid mõlema komisjoni ettepaneku suhtes.
Under the new legal bases the co-decision procedure or ordinary legislative procedure, with qualified majority vote in the Council, applies not only to the first, but to both Commission proposals.
Seetõttu tegi nõukogu, keda toetas komisjon, ettepaneku need kaks menetlust ühendada.
Therefore the Council, supported by the Commission, suggested to merge the two procedures.
Oma 11. jaanuari 2010. aasta koosolekul otsustas kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon need kaks menetlust ühendada, eeldusel et õiguskomisjon kiidab nimetatud ühendamise poolt põhjustatud muudatuse õiguslikus aluses heaks.
At its meeting of 11 January 2010 the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs agreed to merge the two procedures, provided that the Legal Affairs Committee approves the change in the legal basis triggered by the merger.
Tehniliselt toimub ühendamine nii, et endise nõuandemenetluse tekst integreeritakse kaasotsustamismenetlusse.
Technically, the merger is done by integrating the text of the former consultation procedure in the co-decision procedure.
Raportöör soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et mitmete liikmesriikide parlamendid on komisjoni ettepanekuid arutanud ning Eesti ja Portugali parlamendid on vastu võtnud arvamused
The rapporteur would like to draw attention to the fact that several national Parliaments have considered the Commission proposals and the Estonian and the Portuguese Parliaments have adopted opinions
Riikide parlamentide arvamused on kättesaadavad IPEXi andmebaasist järgmistelt aadressidelt:
Opinions of the national Parliaments are available in the IPEX database at the following links:
Arvamuse koostaja: Cecilia Wikström
Rapporteur: Cecilia Wikström
Üks Euroopa integratsiooni olulisemaid tegureid on olnud sisepiiride kaotamine ning võimalus liikmesriikide vahel vabamalt reisida.
One of the most important factors in European integration has been the dismantling of our internal borders and the increased ability to travel freely between the Member States.
Seetõttu on paradoksaalne, et praegu ei saa paljud pikaajalise viisa omanikud Schengeni alal sama vabalt ringi liikuda kui need, kellel on lühiajaline viisa.
It is therefore paradoxical that many holders of long-stay visas today enjoy less freedom of movement in the Schengen area than holders of short-stay visas.
Sellise paradoksaalse olukorra on põhjustanud viis, kuidas liikmesriigid vahetavad pikaajalisi viisasid elamislubade vastu.
The paradox has arisen due to Member States practices concerning the conversion of long-stay visas to residence permits.
Olukorda püütakse lahendada kahe omavahel tihedalt seotud komisjoni ettepanekuga, millest üks on esitatud nõuande-
Two closely related Commission proposals, one under the consultation procedure
Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 63 punkti 3 alapunkt a. ja teine kaasotsustamismenetluse
Legal basis: Article 63(3)(a) EC. and the other under the codecision procedure
Õiguslik alus: EÜ asutamislepingu artikli 62 punkti 2 alapunkt a ja punkt 3. teel.
Legal basis: Articles 62(2)(a) and (3) EC. , attempt to provide a solution to this paradox.
Kui need vastu võetakse, saavad pikaajalise viisa omanikud hakata kogu Schengeni alal ringi liikuma võrdsel alusel lühiajalise viisa omanikega.
If adopted, they would enable holders of long-stay visas to move freely throughout the Schengen area in an equivalent way to holders of short-stay visas.
Komisjoni pakutud lahendusega välditakse praktilisi ebamugavusi ja viivitusi, mida pikaajalise viisa omanikud elamisloa saamisel paljudes liikmesriikides on kogenud.
The solution proposed by the Commission side-steps the practical disadvantages and delays observed in many Member States by long-stay visa holders concerning the issuing of residence permits.
Kuna eelmine kord
The previous arrangement
D + C viisa, mis kehtestati 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1091/2001 (liikumisvabaduse kohta pikaajalise viisa alusel, EÜT L 150/4) artikliga 1, kus on sätestatud, et kuni kolm kuud alates pikaajaliste viisade kehtima hakkamise kuupäevast kehtivad sellised viisad „samaaegselt ka ühtsete lühiajaliste viisadena”.
The "D + C visa" set up under Article 1 of Regulation 1091/2001 of 28 May 2001 on freedom of movement with a long-stay visa, OJ L 150/4, which provides that, for three months from their initial date of validity, long stay visas "shall be valid concurrently as uniform short-stay visas".
See määrus tunnistatakse kehtetuks ühenduse viisaeeskirja (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri, ELT L 243/1) artikli 56 lõike 2 punktiga e. on osutunud praktikas üsna ebarahuldavaks ja kuna see kaotab 5. aprillil 2010 kehtivuse, on küsimus muutunud küllaltki pakiliseks.
This Regulation will be repealed by Article 56(2)(e) of the Community Code on Visas (Regulation 810/2009 of the European Parliament and the Council of 13 July 2009 establishing a Community Code on Visas, OJ L 243/1. being judged rather unsatisfactory in practice and expiring on 5 April 2010, the question has become rather urgent.
Arvamuse koostaja nõustub ettepaneku üldise lähenemisviisi ja aluspõhimõttega, et isik peaks saama reisida Schengeni alal lühiajaliselt kolm kuud poole aasta jooksul dokumendiga, mille põhjal ta viibib seaduslikult liikmesriigis.
Your rapporteur agrees with the general approach of the proposal, and its underlying philosophy that people should be able to travel around the Schengen area for short stays for three months in any ha1f year with the document on the basis of which they are legally present in a Member State.
On lubamatu, et liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanikel ei ole samasugust liikumisvabadust, mis kaasneb elamisloaga.
It is unacceptable that third-country nationals able to prove that they are legally resident in a Member State cannot benefit from a level of freedom of movement which would accompany a residence permit.
Pikaajalise viisa omanike hulgas võib olla näiteks üliõpilasi või kooliõpilasi, kes soovivad minna ekskursioonile teise liikmesriiki
Such long-stay visa holders could for example be students or schoolchildren wanting to go to a field trip in another Member State
Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil, ELT L 375/12. , teadlasi
Council Directive 2004/114/EC of 13 December 2004 on the conditions of admission of third-country nationals for the purposes of studies, pupil exchange, unremunerated training or voluntary service, OJ L 375/12. , scientists