natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Süsinikdioksiidi sidumisel – mis on põhimõtteliselt tervitatav – tuleb silmas pidada, et kõnealune tehnoloogia vähendab paratamatult 14% ulatuses söeküttel töötavate elektrijaamade efektiivsust.
In the case of CO2 sequestration, which is a welcome development in principle, it needs to be remembered that this technology inevitably leads to a 14% loss of efficiency in coal-fired power stations.
See mõjutab fossiilsete energiaallikate tulevast tarnekindlust ja tõstatab keskkonnaküsimusi.
This has an impact on future security of supply of fossil fuels and also raises environmental problems.
Lisaks vajavad lõplikku selgitamist süsinikdioksiidi sidumise ja deponeerimise tehnilised ja õiguslikud küsimused.
Furthermore, there are still technical and legal issues to be clarified in relation to CO2 capture and storage.
Tuumaenergia roll
The role of nuclear energy
Moodustades 31% ELi elektritootmisest, on tuumaelektrijaamadel märkimisväärne roll baaskoormuses.
With a share of 31% of power production in the EU, nuclear power plants supply a significant proportion of the base load.
Lisaks kesksele rollile tarnekindluse tagamises, mis tõendab tuumaelektrijaamade konkurentsivõimet, aitavad tuumaelektrijaamad oluliselt kaasa keskkonnakaitsele.
In addition to their crucial contribution to security of supply, which proves their competitiveness, they also provide an important benefit to the environment.
Nii vähendab viienda tuumaelektrijaama ehitamine Soomes süsinikdioksiidi heidet 15% võrra.
Thus the building of a fifth nuclear power plant in Finland engenders a 15% reduction in the country’s CO2 emissions.
Ainuüksi Saksamaal aitavad olemasolevad tuumaelektrijaamad vähendada süsinikdioksiidi heidet 160 miljoni tonni võrra, kogu maailmas isegi 700 miljoni tonni võrra.
In Germany alone, the existing nuclear power plants account for a saving of 160 million tonnes of CO2 emissions; globally, the saving is 700 million tonnes.
Euroopa Ülemkogu kinnitas 8.–9. märtsil 2007, et tuumaenergia aitab oluliselt kaasa tarnekindlusele ja süsinikdioksiidi heite vähendamisele.
On 8-9 March 2007 the European Council correctly noted that nuclear energy makes an important contribution to security of supply and helps the reduction of CO2 emissions.
Seost tuumaenergia suure osakaalu ja energiamajanduse süsinikdioksiidi vähese heite vahel rõhutas ka Rahvusvaheline Energiaagentuur oma värskeimas, 2006. aasta aruandes.
The link between a high proportion of nuclear energy and low CO2 emissions in the energy economy is also stressed by the IEA in its most recent report for 2006.
Selle kohaselt on süsinikdioksiidi heide Saksamaal, kus töötab 17 tuumaelektrijaama, umbes kuus korda suurem kui Prantsusmaal, kus töötab 59 reaktorit.
For example, CO2 emissions in Germany, with its 17 nuclear power plants, are some six times higher than in France, where 59 nuclear reactors are in operation.
Praegu kogu maailmas enam kui 50 kavandatavat või juba ehitatavat tuumaelektrijaama aitavad seega oluliselt kaasa kliimamuutuste vähendamisele ja tarnekindlusele.
The 50 nuclear power plants which are currently planned or being built worldwide will thus make a further important contribution to combatting climate change and to security of supply.
Kõnealust tõsiasja rõhutasid ka rahvusvahelised kliimaeksperdid hiljutises rahvusvahelise kliimamuutuste töörühma aruandes kliimamuutuste kohta.
This is also stressed by international climatologists in the most recent IPCC report on climate change.
Nimetatud panus on suurem, kui uued tuumaelektrijaamad on energiatõhusamad, mis vähendab edaspidi tegevuskulusid ja parandab keskkonnaauditit.
This contribution will be all the greater since the latest generation of nuclear power plants are more efficient, thus cutting operating costs and boosting environmental performance.
Lisaks asuvad suurimad uraanivarud sellistes poliitiliselt stabiilsetes riikides nagu Austraalia ja Kanada.
Furthermore, the largest uranium reserves are to be found in politically stable countries such as Australia and Canada.
Suur ringlussevõtu tase kütuste kasutamisel tänapäevastes elektrijaamades aitab lisaks oluliselt kaasa tarnekindlusele, kuna mitmetele põlvkondadele jätkuvaid uraanivarusid on võimalik elektrijaamade uusima põlvkonna kasutuselevõtmise abil pikendada.
The high level of fuel recycling in modern power stations also significantly contributes to security of supply, particularly since uranium reserves, which will suffice for several generations, can be significantly stretched by the deployment of the latest generation of nuclear power plants.
Samas aitab nimetatud suur ringlussevõtu tase vältida kõrge radioaktiivsusega jäätmete tekkimist.
At the same time this high level of recycling helps the avoidance of high-level radioactive waste.
Rõhutada tuleb, et radioaktiivsete jäätmete lõpliku ladustamise küsimust on võimalik lahendada.
It should be stressed that the issue of the final disposal of radioactive waste can be resolved.
Sageli ei takistata lõplikku ladustamist mitte teaduslikel, vaid poliitilistel põhjustel.
Final disposal is often blocked not for scientific but for political reasons.
Komisjon ja liikmesriigid peavad esitama selles kontekstis üheselt mõistetava lõpliku ladustamise kava ja lõpuks selle üle ka otsustama.
In this connection the Commission and the Member States should finally submit and adopt a clear-cut overall plan for final disposal.
Fakt, et uraanihinnad tõusevad, ei anna vastupidiselt hinnatõusule nafta ja maagaasi puhul põhjust muretsemiseks, kuna tuumaelektrijaama tegevuskulud moodustavad üksnes 5% jaama kogukuludest.
Neither should the rise in uranium prices give any cause for concern, unlike rises in the price of oil and gas, since the operating costs of a nuclear power station account for only 5% of its total costs.
Seeläbi on tagatud ulatuslik sõltumatus hinnamuutustest.
This guarantees a large degree of independence from price fluctuations.
Samuti on tuumaelektrienergia tootmine praegu märkimisväärselt soodsam kui elektritootmine fossiilsetest energiaallikatest ja taastuvatest energiaallikatest.
At the same time, it already costs significantly less to produce electricity from nuclear power than from fossil fuels and renewables.
Nii on tänapäevased tuumaelektrijaamad konkurentsivõimelised ka siis, kui naftahind on 40–45 USA dollarit galloni kohta või maagaasi hind 4,70–5,70 USA dollarit MBtu kohta.
Consequently modern nuclear power plants can compete with oil from a price of USD 40 to 45 per barrel and with gas from a price of USD 5.70 per MBtu.
Täiendava panuse keskkonnakaitsesse ja tarnekindlusse võib anda termotuumasüntees.
Nuclear fusion could make a further contribution to the environment and to security of supply.
Rahvusvahelise katsetermotuumareaktori loomine, milles ELil on oluline osa, on tähtis samm tulevase energia tarnekindluse suunas.
The creation of the International Thermonuclear Experimental Reactor, in which the EU is a controlling participant, is an important step towards securing future energy supplies.
ELi 2007. aasta teadusuuringute eelarvest läheb juba 6% termotuumasünteesialastele teadusuuringutele.
In the EU's 2007 budget, 6% of the research allocations are already set aside for fusion research.
ELi energiaeelarve raames kasutatakse lisaks 27% vahenditest tuumaenergia jaoks, kusjuures kõige suurem osa läheb tavapäraselt tuumaohutusele.
In addition, in the context of the EU’s energy budget, 27% of appropriations are spent on nuclear energy, most of it traditionally on nuclear safety.
Sama kõrged on ka Euroopa tuumelektrijaamade ohutusnõuded.
The safety standards of European nuclear power plants are correspondingly high.
Tuumaenergia ülemaailmse kasutamise hoogustumise tõttu peab EL tagama, et Euroopa rangeid ohutusnõudeid kohaldataks kogu maailmas.
In view of the worldwide resurgence of nuclear energy, the EU must ensure that the strict European safety standards are also applied globally.
Nii saab EL aidata oluliselt kaasa ülemaailmsele tarnekindlusele ja keskkonnakaitsele kogu maailmas.
In this way the EU can make a significant contribution to global security of supply and environmental protection.
Samuti tekib niimoodi oluline turg Euroopa kõrgtehnoloogiale, mis tagab ELis töökohad.
This will also create an important market for European high technology, which will secure jobs in the EU.
Hinnanguliselt kaks miljardit inimest kannatab praegu energia halva kättesaadavuse all, mis piirab nende majandusliku arengu ja elatustaseme tõstmise väljavaateid;
It is estimated that 2 billion people currently suffer from energy constraints that limit their opportunities for economic development and improved standards of living;
4. nõuab tihedamat koostööd arenguriikidega, tugevdatud toetust sellistele riikidele ja ELi poolt neile tehnoloogia ja vahendite edastamist säästva energia võimsuse, taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas; märgib ilmseid eeliseid, mida pakuvad soodsad kliimatingimused sellistes valdkondades nagu päikeseenergia, mis annab hea võimaluse tulla toime kerkivate naftahindadega;
Calls for increased cooperation with developing countries, together with reinforced support for such countries and the transfer of technology and resources to them by the EU, in the field of sustainable energy capacity, renewable energy and energy efficiency ; notes the obvious advantages afforded by favourable climatic conditions in fields such as solar energy, which provides an effective way of meeting soaring oil costs;
6. nõuab Kyoto protokolli puhta arengu mehhanismi edasist täiustamist, et see võiks täita oma eesmärgi ning võimaldada tõhusate, puhaste ja sobivate energiatehnoloogiate edastamist arenguriikidesse;
Calls for further improvements to be made to the Kyoto Protocol's Clean Development Mechanism (CDM) so that it can fulfil its purpose as an opportunity to transfer efficient, clean and appropriate energy technologies to developing countries;
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon ARVAMUS
OPINION OF THE COMMITTEE ON THE ENVIRONMENT, PUBLIC HEALTH AND FOOD SAFETY
tavapärasete energiaallikate ja energiatehnoloogia kohta
on conventional energy sources and energy technology
15. avaldab kahetsust selle üle, et piirkondlikul tasandil ei ole põhjalikumat ega täpsemat teavet energiatarbimise, -hindade ja tootmise kohta; palub komisjonil ja liikmesriikidel teha Euroopa tasandil uuring sellise teabe saamiseks;
Deplores the fact that there are no reasonably detailed and accurate figures at regional level on energy consumption, generation, and prices, and calls on the Commission and the Member States to work together with a view to compiling a Europe-wide study providing the necessary data;
17. kordab, et kivisöevarud paiknevad üle terve maailma laiali, kuid mitmed neist asuvad ELis, tagades kivisöega varustatuse; tervitab seetõttu komisjoni ettepanekut investeerida projektidesse, mille abil esitada kahjulike gaaside vaba integreeritud söepõletustehnoloogia lahendusi, mille puhul kasutatakse süsinikdioksiidi sidumist ja ladustamist, et muuta see tehnoloogia ja elektri tootmine säästva söepõletuse meetodil majanduslikult tasuvaks;
Reiterates that coal stocks are spread very widely throughout the world and that the fact that the EU also has such stocks makes for security of supply; accordingly, welcomes the Commission proposal to invest in demonstration projects focusing on integrated clean coal technology solutions based on CO 2 capture and storage, the aim being to place these technologies, which will enable electricity to be generated from sustainable coal, on a commercially viable footing;
20. rõhutab tõsiasja, et ÜRO valitsustevahelise kliimamuutuste rühma väitel on täheldatud, et süsiniku kontsentratsioon suurendab vee happesust; usub seetõttu, et on vajalik, et mis tahes veealune süsiniku ladustamine ei mõjutaks kahjulikult merekeskkonda või toiduahelat ja seda ei tohiks lubada piirkondades, kus mere ökosüsteem on ebatavaliselt õrn;
Emphasises the fact that, according to the UN Intergovernmental Panel on Climate Change, concentrations of carbon have been shown to increase the acidity of water; believes, therefore, that it is necessary that any underwater carbon storage does not adversely affect the marine environment or food chain and should not be permitted in areas where the marine ecosystem is unusually fragile;
Lennujaamade läbilaskevõime ja maapealne käitlemine: tõhusama poliitika suunas
on Airport capacity and ground handling: towards a more efficient policy
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS......................................................17
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............16
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS.........................................................21
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............20
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonI ARVAMUS...........25
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 24
regionaalarengukomisjonI ARVAMUS..................................................................28
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................27
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................31
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................30
lennujaamade läbilaskevõime ja maapealse käitlemise kohta: tõhusama poliitika suunas
on Airport capacity and ground handling: towards a more efficiency policy
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse tegevuskava” ( KOM(2006)0819 );
– having regard to the Commission's communication to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions - An action plan for airport capacity, efficiency and safety in Europe ( COM(2006)0819 ),
– võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiivi 96/67/EÜ kohaldamise kohta ( KOM(2006)0821 );
– having regard to the Commission's report on the application of Council Directive 96/67/EC of 15 October 1996 ( COM(2006)0821 ),
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi ( A6–0349/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Regional Development and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0349/2007 ),
A. arvestades, et globaliseerumise ja kiire majanduskasvu tõttu kasvab ELis nõudlus õhutranspordi järgi ilma lennujaamade piiranguteta vähemalt 4,3% aastas ja tõenäoliselt isegi 5,2% aastas;
A. whereas globalisation and rapid economic growth will result, in the EU, in a growth in demand for flights (traffic without airport constraints) averaging at least 4.3% per annum and most probably as much as 5.2% per annum;
B. arvestades, et sellise kasvutempo juures on nõudlus õhutranspordi järele aastaks 2025 võrreldes 2003. aasta tasemega suurenenud 2,5 korda;
B. whereas, by the year 2025, this would result in a growth in demand for flights 2.5 times higher than that of 2003;
C. arvestades, et 2025. aastal, võttes arvesse kõiki uusi investeeringuid, ei suuda enam kui 60 lennujaama ilma viivitusteta teenindada tüüpilist tihedat tunninõudlust, nii et aastas jääks teenindamata 3,7 miljonit lendu;
C. whereas in 2025, with all new investments taken into account, more than 60 airports will be unable to handle the typical busy hourly demand without generating delays or unaccommodated demand (3.7 million flights a year would then be unaccommodated);
D. arvestades, et kuna olemasolevaid lennujaamu ei saa piisavalt laiendada, oleks üheks lahenduseks, kuidas 2025. aastal teenindamata jäävate lendude suure hulgaga toime tulla, ehitada ülekoormatud lennujaamade lähedusse abilennujaamad;
D. whereas, given that existing airports cannot expand as required, one of the ways to handle the large number of unaccommodated flights in 2025 could be the construction of relief airports in the vicinity of their congested counterparts,
E. arvestades, et ebapiisav läbilaskevõime ja suurenev nõudlus lendude järele tekitab tõenäoliselt vajaduse uute suurte lennujaamade (mida Eurocontroli uuringu andmetel vajatakse kuni 10) ja keskmise suurusega lennujaamade järele (mida Eurocontroli andmetel vajatakse kuni 15);
E. whereas the shortage of capacity and the increase in demand for flights will probably lead to demand for new major airports (up to 10 according to a Eurocontrol study) and medium-sized airports (up to 15 according to Eurocontrol),
F. arvestades, et seesugused tulevased arengud Euroopa õhutranspordisektoris rõhutavad vajadust ette näha ELi tasandil võetavaid vajalikke meetmeid liidu kodanike ja ELi majanduse kui terviku huvides;
F. whereas those future developments in the European air transport sector highlight the need to to anticipate the necessary steps to be taken at EU level for the benefit of Union citizens and of the EU economy as a whole;
G. arvestades, et tõhusatel maapealse käitlemise teenustel on samuti oma osa lennujaamade praeguse läbilaskevõime ärakasutamise parandamisel, suurendades lennujaamade jõudlust;
G. whereas efficient ground-handling services also play a part in improving the use of current airport capacity by accelerating throughput in airports;
H. arvestades, et direktiivi 96/67/EÜ (juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades
H. whereas full implementation of Directive 96/67/EC on access to the ground handling market at Community airports
EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36. ) täielik rakendamine ja sellesse tehtavad võimalikud muudatused, et parandada nende teenuste osutamise jõudlust, võiksid aidata tõhustada lennujaamade läbilaskevõime kasutamist;
OJ L 272, 25.10.1996, p.36 and possible amendments thereto,in order to improve efficiency in the provision of those services, could also enhance the use of airport capacity;
I. arvestades, et traditsioonilistel lennuettevõtjatel, tellimuslendude osutajatel, kaubaveoettevõtetel ja ärilendudel on lennujaama teenustele ja teenindusaegade jaotamisele erinevad nõuded;
I. whereas traditional airlines, low-cost airlines, charter companies, freight companies and business aircraft have different requirements in terms of airport services and slot allocation,
J. arvestades, et piisav transpordi infrastruktuur lennujaamadesse ja tagasi eelkõige ühtse ühistranspordisüsteemi kujul moodustab olulise osa lennujaamade infrastruktuurist,
J. whereas adequate transport infrastructure to and from airports, particularly in the form of an integrated public transport system, is an essential part of airport infrastructure,
4. on seisukohal, et komisjoni teatises väljapakutud 14 meedet kujutavad endast järjekindlat lähenemisviisi praeguse läbilaskevõime ärakasutamise parandamisele; palub siiski komisjonil määrata nende meetmete rakendamisele konkreetsemad tähtajad ja nõuab neist tähtaegadest kinnipidamist;
Considers that the 14 measures suggested by the Commission in its Communication represent a consistent approach for improving the use of current capacities; nevertheless requests the Commission to set more concrete deadlines for their implementation and insists on those deadlines being respected;
7. märgib, et paljude ühenduse lennujaamade väitel on maapealse käitluse teenuste liberaliseerimise ja tõhususe üks suuremaid takistusi ruumipuudus, kuid on arvamusel, et seesugust väidet tuleb kontrollida ja vajadusel probleem lahendada;
Notes that one of the biggest barriers to the liberalisation of groundhandling services and efficiency, as alluded to by many of the Community's airports, is a lack of space, but considers that such a contention needs to be verified and, where necessary, resolved;
rõhutab, et sõlmlennujaamad ja piirkondlikud lennujaamad saavad point-to-point reiside abil omamoodi ning liikmesriikide teatavaid piiranguid arvestades reageerida keskkonnaprobleemidele, ülekoormusest tingitud probleemidele ja juurdepääsuga seotud katsumustele, ning et ELi vajadusi selles valdkonnas on võimalik rahuldada üksnes läbi erinevate lennujaamatüüpide kooseksisteerimise vastavalt riiklikele eripäradele;
stresses that the hubs and the regional airports, through point-to-point journeys, can each in their own way and according to specific constraints of the various Member States respond to the environmental problems, to congestion problems and challenges facing accessibility, and that only the cohabitation of various airport models according to national specificities will enable the EU to fulfil its needs in this field;
tuletab meelde, et selles mõttes on juurdepääs lennujaamadele väga tähtis ja lennujaamade edukas sidumine transpordivõrguga on koostalitluse oluline tingimus;
recalls in this respect that the accessibility to airports is of great importance and that their successful integration in the transport network is an essential condition for co modality.
14. kutsub liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles võtma lennujaamade asukoha valimisel arvesse selle mõju keskkonnale, sealhulgas müra, maanteeliikluse suurt koormust lennujaama lähedal, kütusehoidlate jms lähedust, samuti ka meteoroloogilisi tingimusi;
Calls on the Member States and regional and local authorities to take account of environmental factors when deciding where to locate airports, including noise, emissions, road traffic density in the vicinity of the airport, the proximity of fuel tanks, etc., and of meteorological factors;
Keskkonnasõbraliku kasvu edendamine
Promoting environmentally-friendly growth
18. on siiski seisukohal, et kasvuhoonegaaside heitkoguste küsimusega tuleb iga võimalust kasutades jõulisemalt tegeleda nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil, eesmärgiga muuta konkurentsivõimelisemaks säästvamat ELi õhutranspordisektorit, mida juba ohustavad Euroopa mitte-ELi piirkondade peamised sõlmlennujaamad; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama kõiki võimalikke vahendeid, et saavutada selles küsimuses rahvusvaheline kokkulepe;
Considers, however, that the issue of greenhouse gas emissions should, wherever possible, be tackled with more vigour at both European and international levels with a view to improving the competitiveness of a more sustainable EU air transport sector which is already threatened by the rapid development of major hubs in neighbouring non-EU regions of Europe; calls on the Commission and the Member States to use all available means to reach an agreement on this issue at international level;
Reguleeriva raamistiku õige rakendamise ja vastuvõtmise tagamine
Ensuring the correct implementation and adaptation of the regulatory framework
24. kutsub nõukogu üles määrama ajalist raamistikku ja tähtaegu, et edendada naaberliikmesriikide tsiviillennundusametite koostööd, tagamaks enne 2008. aastat märkimisväärseid edusamme funktsionaalsete õhuruumiosade rajamisel;
Calls on the Council to lay down a time-frame and deadlines in order to enhance cooperation between civil aviation authorities of neighbouring Member States so as to guarantee a significant step forward before 2008 as regards the building of functional airspace blocks;
28. tunneb muret selle üle, et lennuliikluse kasv on märksa kiirem kui innovatsioon ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtt; rõhutab samuti, et on vaja uusi rahvusvahelisi müranormatiive ja uut lähenemisviisi, et piirata inimeste arvu, keda müra mõjutab;
Is concerned that the rate of innovation and uptake of new technologies may be much slower than the growth rate of air travel; stresses, furthermore, that new internationally agreed noise stringency standards and a new approach to limit the number of people affected by noise, will be needed;