natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pärast majandusseisaku perioodi Nõukogude Liidu lõpuaastail ja sügavat tagasilangust 1990. aastatel on Venemaa majandus 1999. aastast alates tugevasti ja kiiresti kasvanud.
After a period of economic stagnation during the final years of the Soviet Union and a deep recession during the 1990s, Russia’s economy has experienced strong growth rates since 1999.
Venemaa SKT kasvas aastatel 1999‑2005 keskmiselt 6,7% aastas; 2006. aastal kasvas Venemaa SKT 6,5%.
On average, Russia’s GDP increased by 6.7% per annum between 1999 and 2005; in 2006, Russia's GDP grew by 6.5%.
Energia on Venemaa majandusliku tulemuslikkuse tuum.
Energy is at the heart of Russia’s economic performance.
Venemaa kontrollib üle 20% maailma teadaolevatest gaasivarudest ja 5% tõestatud naftavarudest.
Russia controls more than 20% of the world’s known gas reserves and 5% of proven oil reserves.
Praegu võistleb ta Saudi Araabiaga kui maailma suurima naftatootja ja -eksportijaga; Venemaa on vaieldamatu liider gaasitootmises ja -ekspordis.
It currently rivals Saudi Arabia as the world’s largest producer and exporter of oil; and it is the indisputable leader in gas production and exports.
Venemaa on tohutult kasu lõiganud hüviste hüppelisest hinnatõusust maailmaturul.
Russia has benefited tremendously from soaring prices of those commodities on the world market.
2005. aastal moodustasid nafta ja gaas 63% Venemaa ekspordist ja andsid 37% riigi eelarvetuludest.
In 2005, oil and gas accounted for 63% of Russian exports and represented 37% of state budget revenues.
Venemaa on tänu oma uuele majanduslikule tugevusele võitnud eneseusalduse ja välja arendanud tugeva sõltumatuse tunnetuse.
Due to its new economic strength, Russia has gained self-confidence and developed a strong sense of independence.
Selle tagajärjel on ta muutunud eriti tundlikuks välisriikide kriitika suhtes tema sisepoliitika kohta.
As a consequence, it has become increasingly sensitive to outside criticism of its domestic politics.
Samal ajal on mõned vaatlejad täheldanud, et Venemaa reformid on viimasel ajal aeglustunud.
At the same time, some observers have noted that the speed of Russian reform efforts has been slowing down of late.
Pealegi sekkub valitsus üha enam Venemaa majandusse.
Moreover, the government is increasingly interfering in the Russian economy.
Kõige tipuks, kuigi Venemaal on aastakümneid olnud usaldusväärse nafta- ja gaasitarnija maine, on see maine viimastel kuudel rikutud.
What is more, although Russia has enjoyed the reputation of a reliable supplier of oil and gas for decades, this image has been tainted over the last months.
2006. aasta alguses katkestas Venemaa hinnavaidlustes lühiajaliselt Ukraina gaasiga varustamise, mille mõjud ulatusid ka mõnedesse ELi liikmesriikidesse.
At the beginning of 2006, Russia briefly cut the gas supply to Ukraine, in a dispute over prices, which also affected some EU member states.
2006. aasta novembris levis kuuldus, et Venemaa võib püüda luua ülemaailmset gaasikartelli, kuhu kuuluvad Alžeeria, Katar, Liibüa, Kesk-Aasia riigid ja võimalik et Iraan, et võimendada oma kaalu poliitilistes tehingutes ELiga.
In November 2006, rumour spread that Russia may be seeking to create a global gas cartel including Algeria, Qatar, Libya, the countries of Central Asia, and perhaps Iran, to strengthen its leverage in political dealings with the EU.
Venemaa ja Valgevene vahelise konflikti tõttu naftahinna ja transiiditasude kujunduse üle katkestati 2007. aasta jaanuaris ajutiselt Venemaa naftavarustus mõnda ELi liikmesriiki.
In January 2007, Russia’s conflict with Belarus over oil pricing and transit fees has led to a temporary disruption of Russian oil supply to some EU member states.
Sellele uuele olukorrale ühise lahenduse leidmine on osutunud ELi liikmesriikide jaoks raskeks, seda enam, et Venemaa on hakanud paljude ELi liikmesriikidega asju ajama kahepoolsel tasandil.
Finding a common response to this new situation has proven difficult for the EU member states, all the more since Russia has started to engage a number of EU member states on the bilateral level.
2007. aasta detsembris lõpeb partnerlus- ja koostöölepingu esialgne 10aastane periood ning Venemaa WTOga ühinemine läheneb.
In December 2007, the Partnership and Cooperation Agreement (PCA) is coming to an end of its initial 10-year period, and Russia’s WTO accession is coming closer.
See on ainulaadne võimalus rajada ELi ja Venemaa suhted uutele alustele ja luua nende kahe majandussüsteemi vahel lähedasemad suhted vastastikuseks hüvanguks.
This affords a unique opportunity to provide new foundations for EU-Russia relations and forge closer ties between the two economies to their mutual benefit.
Vastastikune majanduslik sõltuvus
Economic Interdependence
ELi ja Venemaa üldiselt keerukatele suhetele vaatamata on üldtingimused Venemaa ja ELi majandussuhete tugevdamiseks soodsad.
Despite the complex overall relations between the EU and Russia, the general conditions for strengthening economic ties between Russia and the EU are favourable.
Ei ole kahtlust, et EL ja Venemaa vajavad teineteist.
There is no doubt that the EU and Russia need each other.
Kaubandus on Venemaa ja ELi vahel viimasel viiel aastal kasvanud üle 70%.
Trade between Russia and the EU has grown by more than 70% over the last five years.
2005. aastal ulatus see üle 163 miljardi euro.
In 2005 it amounted to more than €163 billion.
ELi ja Venemaa majandusstruktuurid täiendavad üksteist suuresti.
The economic structures of the EU and Russia are highly complementary.
EL on kahtlemata Venemaa kõige tähtsam kaubanduspartner ja kaubandus temaga moodustab 52,9% Venemaa ekspordist ja impordist.
The EU is easily Russia’s most important trading partner, accounting for 52.9% of its exports and imports.
EL on kõige tähtsam Venemaa nafta- ja gaasiekspordi sihtkoht.
The EU is the most important destination of Russia’s oil and gas exports.
63% Venemaa naftaekspordist ja 62% Venemaa maagaasiekspordist läheb Euroopa Liitu.
63% of Russia’s oil exports and 62% of Russia’s natural gas exports go to the EU.
Kuna Venemaa majanduslik heaolu sõltub suurel määral tema energiaekspordist, on tal suur huvi säilitada ELiga stabiilsed suhted.
Since Russia's economic well-being depends to a large extent on its energy exports, it has a strong interest in stable relations with the EU.
Samamoodi on ELil vaja säilitada head suhted Venemaaga, kuna ta on väga sõltuv energiaimpordist ja Venemaa on ELi ainus suurim nafta- ja gaasitarnija.
Likewise, the EU needs to maintain good relations with Russia, since it is highly dependent on energy imports, and Russia is the EU’s single biggest oil and gas supplier.
30% ELi naftaimpordist (mis moodustab 27% ELi kogu naftatarbimisest) ja 50% tema gaasiimpordist (mis moodustab 25% gaasitarbimisest) tuleb Venemaalt.
30% of the EU’s oil imports (representing 27% of total EU oil consumption) and 50% of its gas imports (representing 25% of gas consumption) come from Russia.
Arvestuste kohaselt kasvab ELi sõltuvus energiaimpordist aastaks 2030 umbes 70% tasemele ja eeldatakse, et Venemaa osa selles jääb suureks.
The EU's dependence on energy imports is estimated to grow to about 70% by 2030, and Russia's share is expected to remain high.
Pealegi on Venemaal oma energiasektoris tootmise kasvumäärade säilitamiseks ja suurendamiseks vaja kaasata rohkem välismaiseid otseinvesteeringuid.
What is more, Russia needs to attract more Foreign Direct Investment (FDI) to maintain and increase production growth rates across its energy sector.
Venemaa on juba võtnud meetmeid, et teha sektor välisinvestoritele atraktiivsemaks, muutes peamisi välismaiste otseinvesteeringute alaseid õigusakte, muutes maksuhalduse kiiremaks ja efektiivsemaks, võttes vastu OECD hea juhtimistava põhimõtted, reformides maaseadust, tolliseadustikku ja valuutaõigusnorme ning kõrvaldades rubla suhtes valuutavahetuskontrollid.
Russia has already taken some measures to improve its attractiveness to foreign investors by changing general FDI legislation, streamlining its tax administration, adopting the OECD’s Principles of Corporate Governance, reforming land law, its customs code and foreign exchange regulation, and removing exchange controls on the rouble.
See on välismaiste otseinvesteeringute vooge viimastel aastatel märkimisväärselt kiirendanud, vaatamata väiksele tõrkele 2005. aastal.
This has contributed to a considerable acceleration of FDI flows over the past years, despite a small dent in 2005.
2006. aastal ulatusid need hinnanguliselt 22,5 miljardi euroni.
In 2006, they amounted to an estimated €22.5 billion.
EL on Venemaale suunatud välismaiste otseinvesteeringute kõige olulisem allikas.
The EU is the most important source of FDI inflows to Russia.
See moodustab ligi 70% kõikidest Venemaale suunatud välisinvesteeringutest.
It accounts for about 70% of all accumulated foreign investment in Russia.
ELi otseinvesteeringud Venemaal on enam kui kahekordistunud aastatel 2002 (2,5 miljardit eurot) kuni 2004 (6,4 miljardit eurot).
The EU's Direct Investment in Russia has more than doubled between 2002 (€2.5 billion) and 2004 (€6.4 billion).
Sellegipoolest kaasab Venemaa teiste tekkivate majandustega võrreldes ikka veel suhteliselt vähe välismaiseid otseinvesteeringuid, arvestades tema suurust ja arengutaset.
Nevertheless, Russia still attracts relatively little FDI compared to other emerging economies relative to the size of its economy and level of development.
Pealegi tulenevad paljud seni registreeritud investeeringute sissevood tõenäoliselt pigem välismaal asuvatest Venemaa omanduses olevatest aktivatest, mis investeeritakse uuesti Venemaale, kui Venemaa majandusse värsket kapitali toovatelt välisinvestoritelt.
Moreover, much of the investment inflows recorded so far probably stem from Russian-owned assets held offshore and reinvested in Russia, rather than from foreign investors bringing fresh capital into the Russian economy.
Ometi vajab Venemaa oma energiasektori arendamiseks suurtes summades välisinvesteeringuid.
Yet Russia needs large sums foreign investment to develop its energy sector.
Naftatoodangu kasv on Venemaal aastatel 2004–2005 järsult langenud ning Venemaa gaasitoodang on samuti seisakus.
Oil output growth in Russia has dropped sharply in 2004 and 2005; and Russia's gas output has also been stagnating.
Tootmise kasvumäärade säilitamiseks ja tõstmiseks kogu Venemaa energiasektoris – ja tagamaks, et see jätkab Venemaa majanduse tasemel hoidmist – tuleb avastada ja arendada uusi maardlaid ning varustada need uue tehnoloogia ja infrastruktuuriga.
To maintain and increase production growth rates across the Russian energy sector -- and in order to ensure that it continues to boost the Russian economy -- new fields need to be discovered, developed, and supplied with new technology and infrastructure.
EL võib pakkuda kapitali ja uut – sealhulgas taastuvenergia tehnoloogiat – energiatootmis-, -tarbimis- ja -tõhusustehnoloogiat (Venemaa tarbib SKT ühiku kohta 3–4 korda rohkem energiat kui teised samasuguse kliimaga riigid).
The EU can offer capital and new technology – including renewable – for energy production, consumption, and efficiency (Russia consumes 3-4 times more energy per unit of GDP than other countries of similar climate).
Kuid ELi ettevõtted kõhklevad vajalikke investeeringuid tegemast, kuna tajutakse üha suuremat riigi sekkumist energiasektorisse, suurt korruptsiooni avalikus halduses, läbipaistmatut ja ebaefektiivset õigussüsteemi ning ebakindlaid omandiõigusi.
But EU companies are hesitant to make the necessary investments, due to a perception of increasing state interference in the energy sector, high levels of corruption in public administration, an opaque and inefficient judicial system, and weak property rights.
Ühtlasi on, nagu näitas hiljutine buum kodumaises tarbimises, Venemaa ELi kaupadele ja teenustele suur turg, millel on märkimisväärne kasvupotentsiaal.
Moreover, as indicated by the recent boom in domestic consumption, Russia is a large market for EU goods and services, with considerable potential for growth.
Nendel põhjustel on majandussuhete süvendamine Venemaa ja ELi mõlema vastastikune huvi.
For these reasons, it is in the mutual interest of both Russia and the EU to deepen their economic relationship.
Venemaa ühinemine WTOga
Russia ’s Accession to the WTO
Venemaa ühinemine WTOga on selles suunas oluline samm.
Russia's WTO accession is an important step in this direction.
Vastavad läbirääkimised on nüüdseks lõppjärku jõudnud.
The respective negotiations have now reached their final stage.
Kahepoolsed turulepääsu lepingud sõlmiti ELiga 21. märtsil 2004 ja USAga 19. novembril 2006.
Bilateral Market Access Agreements were concluded with the EU on 21 March 2004 and with the U.S. on 19 November 2006.
Venemaal tuleb veel kinnitada eelnevat kokkulepet Gruusiaga ja jõuda kokkuleppele Kambodža, Vietnami ja võimalik, et ka Saudi Araabiaga.
Russia still needs to confirm its previous agreement with Georgia and reach agreements with Cambodia, Vietnam, and possibly Saudi Arabia.
Kuigi WTOga ühinemise üldine mõju Venemaale sõltub ühinemistingimustest, milles Venemaa ja tema kaubanduspartnerid WTOs lõplikult kokku lepivad, tuleb Venemaal tõenäoliselt vähendada tariife ja teisi kaitsemeetmeid selliste imporditundlike tööstuste puhul nagu autod ja lennukid, ning ta peab avama põhilised finantsteenuste tööstused – panganduse ja kindlustuse – väliskonkurentsile.
Although the overall impact of WTO accession on Russia will depend on the terms and conditions of accession that Russia and its trading partners in the WTO finally agree on, Russia will likely have to reduce tariffs and other protective measures for import-sensitive industries such as autos and aircraft and will have to open up key financial service industries – banking and insurance – to foreign competition.
See annab ELi äriettevõtetele võimalusi.
This opens up opportunities for EU businesses.
Venemaal võib selliste kohanduste tulemuseks olla töökohtade kaotamine nendes valdkondades ja Venemaa valitsusel võib olla vaja anda lühiajaliselt töötuskindlustust ja muud kohanemisabi.
In Russia, such adjustments could lead to the loss of jobs in those areas and the need for the Russian government to provide unemployment insurance and other adjustment assistance in the short run.
Pikas perspektiivis aga viitab majandusteooria ja samasuguse ülemineku läbi teinud majanduste kogemus, et kaubanduse liberaliseerimise tulemuseks on tõhusam Venemaa majandus ja keskmise Venemaa kodaniku kõrgem elatustase.
In the long run, however, economic theory and the record of economies that have gone through similar transitions suggest that trade liberalization will lead to a more efficient Russian economy and to raising the living standards of the average Russian citizen.
Pealegi kinnitaks Venemaa WTOga ühinemise kaudu potentsiaalsetele investoritele kodus ja võõrsil, et ta on kindlameelselt otsustanud integreeruda maailma majandusse stabiilse, prognoositava raamistiku alusel.
Moreover, by joining the WTO, Russia would reassure potential investors, at home and abroad, that it is determined to integrate into the global economy on the basis of a stable, predictable framework.
See muudab seega Venemaa investeerimiseks turvalisemaks kohaks nii Venemaa kui ka ELi ettevõtetele.
Thus it will make Russia a safer place to invest in, for Russian and EU companies alike.
Samal ajal annab WTO mitmepoolse foorumi, kus Venemaa saab lahendada vaidlusi teiste WTO liikmetega.
At the same time, the WTO provides a multilateral forum for Russia to settle trade disputes with other WTO members.
WTO liikmena on Venemaal hääleõigus eeskirjade koostamise ja rakendamise üle.
As a WTO member, Russia will have a voice in how those rules are made and implemented.
Nendel põhjustel peaks EL veel alla kirjutamata lepingute sõlmimist tagant kiirustama.
For these reasons, the EU should push for the conclusion of the outstanding agreements.
Õigusliku raamistiku väljaarendamine
Developing the Regulatory Framework
EL ja Venemaa peaksid samuti keskenduma nelja ühise ruumi tegevuskavade rakendamisele ja alustama esimesel võimalusel läbirääkimisi uue partnerlus- ja koostöölepingu üle.
The EU and Russia should also focus on the implementation of the Road Maps of the Four Common Spaces and start negotiations on a new Partnership and Cooperation Agreement as soon as possible.
Energiasuhted tuleks asetada Venemaaga partnerlus- ja koostöölepingute tuumikusse.
Energy relations should be placed at the core of a new PCA with Russia.
Kuigi Venemaa keeldub energiaharta lepingut sõlmimast, märkis president Vladimir Putin 2006. aasta oktoobris Lahtis toimunud tippkohtumisel, et Venemaa ei ole selle põhimõtete vastu.
Although Russia refuses to ratify the Energy Charter Treaty, President Vladimir Putin has indicated on the Lahti Summit in October 2006 that Russia does not reject its principles.
Seega tuleks koostada veel üks dokument, millesse võetakse need põhimõtted, parandades samas teatud artikleid.
Thus, another document should be drawn up taking on board these principles while amending certain articles.
Nimetatud dokument peaks seejärel moodustama partnerlus- ja koostöölepingute läbirääkimiste osa.
This document should then form part of the PCA negotiations.
Üldiselt peaks uus partnerlus- ja koostööleping tugevdama seaduse jõudu energiaküsimustes, seades kõik osalevad valitsused seaduste järgimises võrdsesse olukorda, minimeerides seega kaubavahetuse ja investeeringutega seonduvaid riske.
In general, the new PCA should strengthen the rule of law on energy issues by creating a level playing field of rules to be observed by all participating governments, thus minimizing the risks associated with trade and investment.
Lisaks peaks EL ja Venemaa majandussuhete edasiviimiseks, kui Venemaa on juba WTOga ühinenud, jätkama võimaliku vabakaubanduslepingu asjus maakuulamisrääkimisi, mida alustati ELi ja Venemaa tippkohtumisel Sotšis 2006. aasta mais.
Moreover, with a view of taking economic relations forward once Russia has joined the WTO, the EU and Russia should also continue the exploratory talks on a possible Free Trade Agreement (FTA), which have been initiated at the EU-Russia Summit in Sochi in May 2006.
Põhjalik ja kõikehõlmav vabakaubandusleping edendaks ELi ja Venemaa vaheliste kaubandus- ja investeerimissuhete mitmekesistamist, mis on praegu liiga kitsalt keskendunud energiasektorile.
A deep and comprehensive FTA would promote the diversification of trade and investment relations between the EU and Russia, which currently are too narrowly focused on the energy sector.
Samas annaks vabakaubandusleping võimaluse tugevama, ELi ja Venemaa vastastikusel huvil põhineva partnerluse loomiseks energiakaubanduses ja -investeeringutes.
At the same time, the FTA would provide an opportunity to establish a stronger EU-Russian partnership in energy trade and investment based on mutual interest.
väliskomisjon I ARVAMUS
OPINION of the Committee on Foreign Affairs
2. on veendunud, et konstruktiivsed suhted tähendavad tõelist ja vastastikust pühendumist jätkuvate küsimuste lahendamisele ja majanduslike huvide, ühise naabruse turvalisuse ja demokraatia lähenemisele, järgides samal ajal Euroopa Nõukogu põhimõtteid, millele nii liikmesriigid kui ka Venemaa on alla kirjutanud; on seisukohal, et Venemaa ja ELi liikmesriikide ühine Euroopa Nõukogu liikmelisus toetab nende jagatud väärtusi ja pühendumust tema põhikirjas ja konventsioonides sätestatud eesmärkidele: inimõiguste laiendamine ja kaitsmine, demokraatia edendamine ja õigusriigi toetamine kogu Euroopas; julgustab nii ELi liikmesriike kui ka Venemaad osalema aktiivselt Euroopa Nõukogus, kasutades seda ühe platvormina nimetatud eesmärkide praktiliseks elluviimiseks; võtab teadmiseks, et Euroopa Inimõiguste Kohtus on algatatud arvukad kohtuasjad Venemaa vastu; rõhutab viimase rolli Euroopa Nõukogu liikmesriikide kohususte täitmisel;
Believes that constructive engagement means a genuine and mutual commitment to resolving contentious issues and seeking convergence of economic interests, security in the common neighbourhood and democracy, whilst adhering to the principles of the Council of Europe that both the Member States and Russia have signed up to; considers that the common membership of Russia and the EU Member States of the Council of Europe underpins their shared values and commitment to its aims as laid down in its statute and conventions: to extend and protect human rights, promote democracy and uphold the rule of law in the whole of Europe; encourages both the Member States and Russia to participate actively in the Council of Europe as one of the platforms for the practical realisation of those aims; notes the high number of cases brought against Russia before the European Court of Human Rights; emphasises the latter’s role in enforcing the obligations of Council of Europe Member States;
5. rõhutab WTO ja Venemaa vaheliste läbirääkimiste lõpuleviimise tähtsust; väljendab tunnustust seoses ELi ja Venemaa vahel sõlmitud kahepoolse lepinguga, kuid rõhutab vajadust järgida hoolikalt ühiselt kokkulepitud raamistikku; rõhutab, et diskrimineeriv kaubanduspoliitika, näiteks topelttollide poliitika, ei ole kooskõlas põhimõtetega, millel rajanevad ELi ja Venemaa vahelised kaubandussuhted; väljendab muret seoses sellega, et Euroopa investeeringutel ei ole Venemaal sama õiguskaitse taset ja turule juurdepääsu, nagu võimaldatakse Vene investoritele ELis;
Underlines the importance of concluding the WTO–Russia negotiations; expresses its appreciation regarding the bilateral EU–Russia agreement that has been concluded, but stresses the need to carefully follow the jointly agreed framework; emphasises in this respect that discriminatory trade policies, such as double tariffs, are not in line with the principles on which EU-Russia trade relations are based; expresses concern that European investments in Russia do not enjoy the same level of legal protection and market access as is afforded to Russian investors in the EU, not least in the so-called strategic sectors of the Russian economy;
8. rõhutab ELi ja Venemaa vahelise piirkondliku koostöö suurendamise tähtsust Põhjamõõtme raames, milles Venemaa koos Islandi ja Norraga on võrdsed partnerid; rõhutab vajadust luua konkreetseid partnerlusprojekte, et toetada ja tugevdada olemasolevaid koostööprojekte ja mitmepoolseid partnerlusi, eriti seoses Läänemeremaade koostööga, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi poolt sellekohases 16. novembri 2006. aasta resolutsioonis toetud Põhjamõõtme Läänemere piirkonna strateegiaga
Emphasises the importance of increasing EU-Russia regional cooperation within the framework of the Northern Dimension, in which the EU and Russia, along with Iceland and Norway, are equal partners; underlines the need to generate concrete partnership projects to support and reinforce existing cooperation projects and multilateral partnerships, especially as regards Baltic Sea cooperation, in line with the Baltic Sea Strategy for the Northern Dimension endorsed by Parliament in its resolution of 16 November 2006
10. usub, et külmutatud konfliktide olemasolu ühises naabruses on kõnealuse piirkonna majanduslikule arengule oluline takistus ja nende lahendamise toetamine kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega, kaasa arvatud tekkivate majanduslike tagajärgedega tegelemise abil, peaks kujutama endast prioriteeti majandusliku arengu ja jõukuse edasise edendamise eesmärgil ühises naabruses asuvates riikides;
Believes that the existence of frozen conflicts in the common neighbourhood is an important impediment to economic development in this region, and that supporting their settlement in line with the principles of international law, including through addressing the economic consequences, should constitute a priority for the purposes of further promoting economic development and prosperity in the countries of the common neighbourhood;