natgillin/translations-raw huggingface dataset:
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................25
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................24
rohelise raamatu „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” kohta
on the Green Paper on market-based instruments for environment and related policy purposes
– võttes arvesse rohelist raamatut „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” ( KOM(2007)0140 );
– having regard to the Green Paper on market-based instruments for environment and related policy purposes ( COM(2007)0140 ),
– võttes arvesse Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu (8. ja 9. märts 2007) eesistujariigi järeldusi, sealhulgas Euroopa energiapoliitika I lisa;
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council (8-9 March 2007), including the Energy Policy for Europe in Annex I,
– võttes arvesse Euroopa Keskkonnaagentuuri aruannet „Using the market for cost-effective environmental policy” („Turu kasutamine kulutasuva keskkonnapoliitika huvides”, nr 1/2006),
– having regard to the European Environment Agency Report ‘Using the market for cost-effective environmental policy’ (No 1/2006),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, mille kohaselt tuleb keskkonnakaitse nõuded integreerida ühenduse poliitika eri valdkondadesse, pidades silmas majandustegevuse arengu edendamist keskkonda säästval viisil;
– having regard to Articles 2 and 6 of the EC Treaty, under the terms of which environmental protection requirements must be incorporated in the various areas of Community policy with a view to ensuring that economic activities develop in an environmentally sustainable way,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsust nr 2179/98/EÜ Euroopa Ühenduse keskkonna- ja säästva arengu alase tegevusprogrammi „Säästva arengu suunas” läbivaatamise kohta
– having regard to Decision No 2179/98/EC of the European Parliament and of the Council of 24 September 1998 on the review of the European Community programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development "Towards sustainability"
– võttes arvesse ELi säästva arengu strateegia läbivaatamist;
– having regard to the review of the EU strategy to promote sustainable development,
– võttes arvesse kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi;
– having regard to the 6 th Environment Action Programme,
– võttes arvesse oma resolutsioone temaatiliste strateegiate kohta, mis käsitlevad loodusvarade säästvat kasutamist
– having regard to its resolutions on thematic strategies for the sustainable use of natural resources
Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta resolutsioon loodusvarade säästva kasutamise temaatilise strateegia kohta (Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0154 ). , linnakeskkonda
European Parliament resolution of 24 October 2007 on a Thematic Strategy on the Sustainable Use of Pesticides (Texts Adopted, P6_TA(2007)0154 ). , the urban environment
Euroopa Parlamendi 26. septembri 2007. aasta resolutsioonlinnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta (ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 182). , jäätmete ringlussevõttu
European Parliament resolution of 26 September 2006 on the thematic strategy on the urban environment (OJ C 306 E, 15.12.2006, p.
Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta resolutsioon pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia kohta (Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0467 ). ;
European Parliament resolution of 24 October 2007 on a Thematic Strategy on the Sustainable Use of Pesticides (Texts Adopted, P6_TA(2007)0467 ) ,
– võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuse piiramise kohta 2 Celsiuse kraadiga: edasine tegevuskäik Bali kliimamuutuse konverentsiks ja järgnevateks aastateks
– having regard to its resolution of 15 November 2007 on "Limiting global climate change to 2 Degrees Celsius - the way ahead for the Bali Conference on Climate Change and beyond"
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0537 . ;
Texts Adopted, P6_TA(2007)0537 . ,
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi ( A6–0040/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0040/2008 ),
Liidu keskkonnaeesmärgid ja taust
Environmental objectives of the Union and background
A. arvestades, et kliimamuutust käsitlevate andmete kohaselt tuleb selle nähtuse mõjude piiramiseks võtta jõulisi meetmeid; arvestades, et Euroopa Ülemkogu seadis CO2 heitmete vähendamise minimaalseks eesmärgiks 20 % aastaks 2020 ja 60 % aastaks 2050; arvestades, et Euroopa Ülemkogu seadis samuti eesmärgiks saavutada 2020. aastaks 20 %line taastuvenergia osakaal kogu tarbitud energiast ja parandada energiatõhusust 20 % võrra;
A. whereas the data on climate change indicate that rigorous action will need to be taken to limit its effects; whereas the European Council has set minimum CO 2 emission reduction targets of 20% by 2020 and 60% by 2050; whereas the European Council has also set targets of a 20% share of renewables in energy consumption and a 20% improvement in energy efficiency by 2020,
B. arvestades, et oma ülalmainitud 15. novembri 2007. aasta resolutsioonis rõhutab Euroopa Parlament, et tööstusriigid on kohustatud võrreldes aastaga 1990 vähendama aastaks 2020 heitmeid vähemalt 30 % võrra ja 2050. aastaks 60–80 % võrra;
B. whereas the European Parliament in its abovementioned resolution of 15 November 2007 stresses that industrialised countries must commit themselves to reduce their emissions by at least 30% by 2020 and 60-80% by 2050 compared to 1990,
C. arvestades, et saastust on palju erinevaid tüüpe ning loodusvarad ähvardavad lõppeda;
C. whereas there are various types of pollution and there is a risk of natural resources running out,
D. arvestades paljude looma- ja taimeliikide väljasuremise suurt ohtu ning liidu seatud eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine 2010. aastaks;
D. whereas there is a high risk of numerous animal and plant species dying out, and whereas the Union has set a goal of stopping the loss of biodiversity by 2010,
E. arvestades liikluse kasvavat tihenemist liidus, eriti kaubavedude osas, ning sellest tulenevat energiatarbimise kasvu;
E. whereas there is a steady increase within the Union of traffic connected with transport, in particular the transport of goods, and a resulting increase in energy consumption,
F. arvestades, et turupõhised vahendid on olulised vahendid „saastaja maksab” põhimõtte rakendamiseks ning laiemas plaanis inimeste tervisele ja keskkonnale mõju avaldavate varjatud tootmis- ja tarbimiskuludega arvestamiseks kulusäästlikul viisil;
F. whereas market-based instruments (MBIs) constitute important tools for implementing the polluter pays principle and, more broadly, for taking into account the hidden costs of production and consumption in terms of people's health and the environment in a cost-effective way,
G. arvestades liikmesriikide keskkonnamaksude (2 % kuni 5 % liikmesriikide SKTst) ja turupõhiste vahendite suuri erinevusi ning arvestades, et keskkonnamaksude osakaal liikmesriikide SKTs on viimase viie aasta jooksul vähenenud;
G. whereas wide disparities exist between Member States as regards both environmental taxation (ranging from 2% to 5% of GDP) and the use of MBIs, and whereas the share of environmental taxes in Member States’ GDP has been falling for the past five years,
H. arvestades, et energiamaksud moodustavad keskmiselt 76 % keskkonnamaksudest ning transpordimaksud 21 %;
H. whereas taxes on energy account on average for 76% of environmental taxation, and taxes on transport for 21%,
I. arvestades, et kodumajapidamised tasuvad suure osa keskkonnamaksudest, kuid samal ajal on muud majandussektorid peamised energia- ja veetarbijad ning transpordi kasutajad;
I. whereas households bear the bulk of the burden of environmental taxes even though other sectors of the economy are the main energy and water consumers and transport users,
J. arvestades, et keskkonnakahjulike toetuste reform võib aidata kaasa kliimamuutuse probleemiga tegelemisele, säästva arengu edendamisele ja ELi rahvusvahelise konkurentsivõime säilitamisele;
J. whereas the reform of environmentally harmful subsidies (EHS) can contribute to addressing climate change, advance sustainable development and maintain the EU’s international competitiveness,
K. arvestades, et kliimamuutuse prognoositud ülemaailmse mõju tõttu tuleks lisaks majanduskasvu lahtisidumisele tootmis- ja tarbimisviisidest muuta ka meie sotsiaal-majanduslikku arengumudelit;
K. whereas the response to the forecast global impact of climate change must be not merely a decoupling of growth from production and consumption patterns but also a change in our socio-economic development model,
L. arvestades, et praegused SKT majandusnäitajad ei ole enam piisavad sotsiaalse, majandusliku ja ökoloogilise tegelikkuse õigeks hindamiseks ega võta arvesse tähelepanu nõudvaid inimtegevuse tagajärgi keskkonnale; kaaluda tuleks uute keskkonnaalaste näitajate kasutuselevõttu loodud jõukuse arvutamisel, et selliseid muutusi paremini arvesse võtta,
L. whereas current GDP economic indicators no longer suffice as a means of evaluating social, economic and environmental reality accurately, and whereas they do not take account of the environmental consequences of human activities that must be addressed; whereas consideration should be given to new environmental indicators for calculating wealth created which are designed to take better account of these changes,
Rohelise raamatu kriitika
Criticisms of the Green Paper
5. jagab komisjoni seisukohta turupõhiste vahendite mitmekesisuse ning maksude ja tasude eraldi käsitlemise kohta, millest viimased tähendavad tavaliselt makset selgelt määratletud teenuse või kuluartikli eest; rõhutab, et keskkonna- ja tervisekaitse ning säästva arengu strateegia eesmärkide saavutamiseks on vaja kasutada nii stimuleerivaid kui ka pärssivaid vahendeid;
Shares the view of the Commission concerning the diversity of MBIs and the distinction between taxes and charges, the latter consisting normally in making payment for a clearly defined service or cost; emphasises the need to have both incentive instruments and deterrent instruments available if environmental and health protection objectives, as well as those of a sustainable development strategy, are to be met;
10. kutsub Euroopa Liitu üles eristama majanduslikku kogurikkust elaniku kohta majanduslikust, sotsiaalsest ja ökoloogilisest puhasrikkusest, mis on tõelise arengu näitaja; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles põhjalikumalt uurima võimalust mõõta Euroopa majanduskasvu nn rohelisi näitajaid
Calls on the European Union to distinguish gross economic wealth per inhabitant from net economic, social and environmental wealth as the true progress indicator (TPI); calls on the Commission and the Member States in consequence to study in more depth the possibility of measuring European growth using ‘green’ indicators
Keskkonnanäitajad või näitajad, milles arvestatakse keskkonda, nt IBED (Indicateur du bien-źtre durable) või ISEW (Indicator of Sustainable Eonomic Welfare / säästva majandusheaolu näitaja), tõelise arengu näitaja. kasutades, võttes arvesse rikkuse kadu seoses keskkonnale põhjustatud kahjuga;
Environmental indicators or indicators that take account of the environment, such as IBED (Indicateur du bien-être durable) or ISEW (Indicator of Sustainable Enonomic Welfare), TPI. which factor in the wealth lost as a result of environmental damage;
12. märgib, et keskkonnakulude arvesse võtmata jätmine on samaväärne keskkonnakahjuliku tegevuse toetamisega;
Recognises that a failure to internalise environmental costs is tantamount to subsidising environmentally harmful activities;
16. märgib, et keskkonnahoiu turupõhised vahendid on üks tõhusaimaid viise, kuidas saavutada keskkonnaeesmärke mõistliku hinnaga; rõhutab siiski, et selliseid vahendeid tuleb täiendada muude meetmetega, nagu tõhususstandardid, heitkoguste eesmärgid jne;
Recognises that MBIs for environment purposes are one of the most effective ways of achieving environmental objectives at reasonable cost; stresses however that such instruments have to be complemented by other measures such as efficiency standards, emission targets, etc.;
19. on veendunud, et muutused säästva arengu ja süsinikuvaba majanduse suunas nõuavad pärssivate vahendite (nt maksud, tasud) ja stiimulite (nt kauplemissüsteemid) koos kasutamist;
Takes the view that the move towards sustainable development and a carbon-free economy requires a combination of deterrent instruments (e.g. taxes, fees) and incentive instruments (e.g. trading schemes);
22. on seisukohal, et turupõhised vahendid on välismõjude arvessevõtmiseks tõhusad ja asjakohased ning neid tuleks kasutada sagedamini ja nendega tuleks haldusvahendeid täiendada, mitte asendada;
Takes the view that MBIs represent an appropriate and effective means of internalising external effects which should be used much more frequently and which can complement, but not replace, administrative instruments;
29. tuletab meelde, et vaatamata ühehäälsuse nõudele maksustamise valdkonnas annavad asutamislepingud võimaluse tõhustatud koostööks ning on olemas ka avatud koostöömeetod; kutsub seetõttu liikmesriike tegema edusamme keskkonnamaksude valdkonnas Euroopa tasandil, et vältida mis tahes maksudumpingut;
Points out that, despite the unanimity requirement in the area of taxation, the treaties offer the possibility of enhanced cooperation, and draws attention to the existence of the open coordination method; calls on the Member States, therefore, to make progress on the issue of environmental taxation at European level in order to prevent all forms of fiscal dumping;
Millised vahendid millistele sektoritele?
Which instruments for which sector?
50. kutsub komisjoni ja liikmesriike hindama energia maksustamise direktiivis toodud erandeid ja vabastusi ning kaaluma, milline fossiilkütus kui energia lähteaine võiks tulevikus olla maksuvaba, järgides samal ajal direktiivi ulatust ja mõtet ning hoides ettevõtjate jaoks ära muude maksu- või kauplemise süsteemide kohaldamisest tuleneva topeltkoormuse;
Calls on the Commission and the Member States to evaluate the derogations and exemptions contained in the Energy Taxation Directive and to consider which fossil fuel energy source should be tax exempt in future while respecting the scope and the spirit of the directive and avoiding duplicative burdens for operators following from the application of other tax or trading schemes;
Erivahendid ja -sektorid
Specific instruments and sectors
58. tuletab meelde ühenduse jäätmealaseid õigusakte, kuid avaldab kahetsust, et nendes ei käsitleta jäätmete mahu probleemi Euroopa Liidus; kutsub komisjoni ja liikmesriike kaaluma jäätmete maksustamise valdkonnas õigusliku raamistiku loomist, et takistada jäätmete tootmist ja vähendada keskpikas perspektiivis liidus toodetavate jäätmete taset;
Recalls the Community's waste legislation, but considers it regrettable that it fails to address the question of the volume of waste in the European Union; calls on the Commission and the Member States to think about a legislative framework for waste taxation designed to forestall the production of waste and reduce the level of waste generated in the Union in the medium term;
60. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama maksu- või tasusüsteemi, et vähendada kasutatavat pestitsiidide kogust ning ergutada keskkonnale ja tervisele vähem mürgiste ja vähem kahjulike pestitsiidide kasutamist;
Calls on the Commission and the Member States to put in place a system of taxes or charges designed to reduce the quantity of pesticides used and encourage the use of pesticides that are less toxic and less damaging to the environment and health;
64. nõuab, et komisjon näeks oma algatustega ette taastuvenergia arendamist toetavate mehhanismide säilitamise, mis on liikmesriikide poolt juba vastu võetud; rõhutab, et enne rahaliste stiimulite pakkumist biokütustele läheb vaja täiendavaid uuringuid, et teha kindlaks, kas neid toodetakse keskkonda säästvalt;
Calls on the Commission to include among its initiatives the retention of the current mechanisms employed by the Member States to support the development of renewables; stresses that further assessments are necessary before providing financial incentives for biofuels in order to determine whether they are produced in an environmentally sustainable way;
72. võtab omaks, et kõiki konkurentsi vastu vähe kaitstud sektoreid hõlmavaid siduvaid võrdlusnäitajaid ja kohustusi tuleb eelistada piirimaksude võimalikule kohandamisele, et korvata moonutusi kaubanduspartnerite seas;
Recognises that binding international benchmarks and commitments covering all sectors that are vulnerable to competition would be preferable to the possible adoption of border tax adjustments to offset distortions among trading partners;
Euroopa Liit on ilmutanud erilist aktiivsust keskkonnaküsimuste valdkonnas ning algatanud arvukaid arutelusid ja ettevõtmisi nii oma territooriumil kui ka rahvusvaheliselt (Kyoto protokoll).
The European Union is particularly active on environmental issues and has taken the initiative on numerous ideas and actions both within the EU and in the international arena, e.g. the Kyoto Protocol.
Liidu ajalugu ning tööstuse ja majanduse areng kohustab meid selleks ning seetõttu tuleb liidul olla teistele eeskujuks ja etendada juhtrolli keskkonnapoliitika valdkonnas.
This is a responsibility the EU has on account of Europe’s history and its industrial and economic development, and it means that we need to provide leadership and play a pioneering role in environmental policy.
Kliimamuutuste ajutise komisjoni moodustamine Euroopa Parlamendis on igati tervitatav.
The setting-up of the European Parliament’s temporary committee on climate change is to be welcomed.
Praeguseks on keskkonnanõuded suurenenud, võitlus kliimamuutuse vastu nõuab seni kehtestatutest oluliselt tugevamaid meetmeid.
With today’s increased environmental demands, tackling climate change requires much stronger action than that which has been envisaged thus far.
Selleks tuleb mõista, et meie ühiskonna toimimine põhineb jõukuse loomisel, mis on majandusliku ja sotsiaalse progressi raamistik.
To do that we need to understand that our societies function on wealth creation as a framework for economic and social progress.
Jõukuse loomine on alati sõltunud üha suuremast materjali- ja energiakasutusest.
This wealth creation has always depended on increasing flows of materials and energy.
Ilmneb, et see valem enam ei kehti: lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis toob paljude loodusvarade süvenev vähesus kaasa nende hankimise ja kasutamise hinna pideva tõusu ning suurendab nende nõudlust rahvusvaheliselt.
It is now clear that this equation is no longer tenable: the increasing scarcity of many natural resources over the short, medium and long term will lead to a steady increase in the cost of obtaining and using them and increased worldwide demand for them.
Samuti tuleb võidelda bioloogilise mitmekesisuse taastamise eest, kusjuures selle võitluse eesmärk ei ole mitte elava muuseumi loomine, vaid säilitada või taasluua elutähtsad funktsioonid, mida ökosüsteemid meile pakuvad.
Action also needs to be taken to restore biodiversity, the aim of which being not to preserve a living museum but to maintain or restore the vital ‘services’ which ecosystems perform for us.
Kaalul on põllumajandustootmise saagikus ja täisväärtuslikkus, õhu, vee ja pinnase kvaliteet jne.
At stake are the level and quality of agricultural harvests, the quality of the air, water and soil, etc.
Praegu ei võeta peaaegu üldse arvesse seda, kui palju läheb keskkonnale maksma inimtegevus, eriti tööstus ja majandus, mis tehnilisemalt väljendudes tähendab väliskulusid.
At the moment scarcely any account is taken of the environmental costs of human activities, particularly industrial and economic activities, known technically as ‘external costs’.
Euroopa Liit on otsustanud suurema kontrolli alla võtta inimtegevuse mõju keskkonnale ning mõistab väga hästi, et püstitatud eesmärkide saavutamiseks tuleb mitmekesistada tegevust.
The European Union is determined to control more effectively the impact of human activities on the environment and fully understands the need to diversify its approach in order to achieve the objectives it has set.
Seepärast on Euroopa Liit lisaks olemasolevatele õigusaktide kogule ja püstitatud eesmärkidele töötanud välja teisi vahendeid, mis aitavad kaasa keskkonnseisundi parandamisele, sealhulgas subsiidiumid ning see osa teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi eelarvest, mis on ette nähtud säästvat arengut toetavate teadusuuringute, ökotehnoloogiate, teavituskampaaniate ja ennetustegevuse toetamiseks.
Accordingly, alongside its laws and the targets and standards it has set itself, the European Union has also developed other tools to help improve the environment, including subsidies, the part of the 7th FPRD earmarked for research and eco-technologies to support sustainable development, information campaigns and preventive action.
Lisaks sellele tuleb ELi poolt juba äraproovitud turupõhistele vahenditele pöörata praegu erilist tähelepanu ja neid täiendada.
In addition, market instruments, which are a route already explored by the EU, now need to be given particular attention and backed up by new proposals.
Teatavates liikmesriikides omandatud kogemuste toel on EL võimeline pakkuma välja selles valdkonnas ühenduse lähenemisviisi, algatades uusi skeeme ja edendades heade tavade vahetust liikmesriikide vahel.
Using the experience gained by certain Member States, the EU is in a position to propose a Community approach in this field by initiating new schemes and promoting the exchange of good practice between Member States.
Sellise ühenduse poliitika peavad loomulikult kõik liikmesriigid heaks kiitma ning lahendama mõne liikmesriigi küsimused maksustamise ühtlustamise osas.
Such a Community policy will, of course, require the approval of all Member States and will need to overcome the concerns of some of them on the question of tax harmonisation.
Vastasel juhul on kõnealust poliitikat võimalik rakendada liikmesriikide vahelise tõhustatud koostöö meetodi alusel.
If that cannot be achieved then the policy could be implemented on the basis of enhanced cooperation between Member States.
Peamised siin käsitletavad eri valdkondi puudutavad vahendid on rahalised stiimulid ja maksud.
The main instruments which we will address, insofar as they relate to the various sectors, are financial incentives and taxes.
Raportöör on täiesti teadlik vajadusest käsitleda põhjalikumalt selliseid küsimusi nagu jäätmed, veepoliitika, pinnas jne, kuid soovib siiski keskenduda prioriteetsetele sektoritele ning määrata kindlaks keskkonnaalaste turupõhiste vahendite põhimõtted ja poliitika eesmärgid.
Your rapporteur is well aware of the need to deal in detail with issues such as waste, water policy, soil, etc. but wanted to concentrate on the priority sectors and identify the principles to be applied to market instruments for environment and related policy purposes.
Üks vähestest ühenduse tasandil kohaldatavatest turupõhistest vahenditest on süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteem, mis tuleb selle tulemuslikkuse suurendamiseks peatselt läbi vaadata.
One of the few market instruments applied at Community level today is the carbon emissions trading scheme, which must shortly be revised to make it more effective.
Keskkonnamaksustamine on liikmesriigiti väga erinev ja selle osakaal väheneb.
Environmental taxation varies greatly from one Member State to another and is falling.
2004. aastal moodustas keskkonnamaksudest laekuv tulu EL-15s keskmiselt 2,9 % SKTst, mis oli 6,5 % võrra vähem kui aastal 1999.
In 2004 the average revenue from environmental taxes was 2.9% of EU-15 GDP, having fallen by 6.5% since 1999.