natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Koolikogukonnad peaksid peegeldama ümbritsevat keskkonda ja olema vabad igasugusest diskrimineerimisest ja eraldamisest, et arendada lastes solidaarsuse tunnet ja ebasoodsamas olukorras olevate kaaslaste austamist.
School communities should reflect the surrounding society and be exempt of any kind of discrimination and segregation, in order to develop in children the feeling of solidarity and acceptance towards their disadvantaged fellows.
Kaasav haridus aitab kaasa ka sisserännanud või puudega õpilaste sotsiaalsele integreerimisele, tõstab motivatsiooni ja parandab ühtekuuluvust ühenduses.
Inclusive education may also help social integration of migrant or handicapped pupils, increase motivation and community cohesion.
Ametiasutused peaksid kompenseerima kaasava haridusega seotud täiendavad rahalised ja personaalsed vajadused.
Additional financial and personal needs of inclusive education should be compensated by the authorities.
Koolidel peaksid olema väga head suhted teiste avalike asutustega, näiteks piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, sotsiaal- ja laste hoolekandeasutuste, aga ka lapsevanemate liitude ja töömaailmaga.
Schools should have an excellent relationship with other public institutions like regional and local authorities, social and child welfare institutions, as well as with parents associations and the world of work.
Koolide juurdepääsetavus ja lähedus on kaasamise ja sotsiaalses õigluse peamised tegurid ning tõhusad vahendid võitlemaks koolist väljalangemise vastu.
Accessibility and proximity of schools are key factors in inclusion and social justice, and an effective means to fight early school leaving.
Riiklikud koolisüsteemid peaksid olema valmis pakkuma haridust kõigil haridustasanditel põliste rahvusvähemuste emakeeles ning sisserändajate lastele peaks pakkuma tunde nende emakeeles.
National school systems should be ready to offer education in the mother tongue to native national minorities in all levels, while migrant children should be offered lessons in their respective mother tongue.
Euroopa Liit mängib tähtsat rolli selle valdkonna heade tavade kogumisel ja levitamisel.
The European Union plays an eminent role in the collection and dissemination of best practices in this field.
Kõigile koolidele tuleb tagada piisav ja õiglane rahastamine, austades samal ajal pedagoogiliste meetodite paljusust, institutsioonide mastaape ja omandit.
Adequate and equitable financing should be granted for all schools, while diversity of pedagogical methods, the scale and the ownership of the institutions should be respected.
Ebasoodsates ja äärepoolsetes piirkondades asuvatele koolidele tuleb tagada lisarahastamine ja toetus.
Additional funding and support should be granted for schools in disadvantaged and remote regions.
Nendel koolidel ei ole tihti võimalik ainult omavahenditest ELi projekte taotleda.
These institutions are often unable to apply for EU projects exclusively by their own resources.
Õpetamise kvaliteet on õpilase tulemustes määrav tegur, seepärast tuleb kahekordistada jõupingutusi, et parandada õpetajate tööeelset väljaõpet, täiendkoolitust, liikuvuse väljavaateid ning toetada pidevalt uusi pedagoogilisi meetodeid ning nõustada nende osas.
Quality of teaching is a decisive factor in students' performance, therefore efforts should be doubled to improve teacher's pre-service induction, in-service training, mobility prospects, as well as to establish continuing support and guidance about new pedagogical methods.
Õpetaja elukutse atraktiivsus ja sotsiaalne staatus tuleb taastada, pakkudes piisavaid töötingimusi, õiglast tasu ja preemiasüsteeme.
The attractiveness and the social status of the teaching profession should be restored by offering adequate working conditions and fair remuneration and reward systems.
Kokkuvõtteks, küsimus „Kuidas saavad koolid paremini vastata 21. sajandi väljakutsetele?” tuleks sõnastada ümber: „Mida saaks teha, et koolid saaksid paremini teenida meie ühiskonda ja tulevasi põlvkondi?”
In conclusion, the question about how schools can better contribute to the challenges of the 21st century should be reversed: what should be done for schools so that they are able to serve better our societies and future generations?
Euroopa koostöö pakub liikmesriikidele ja haridusasutustele ainulaadset võimalust vahetada oma kogemusi ning kohaldada meetodeid, mis vastavad kõige paremini nende vajadustele ja ootustele.
European cooperation offers a unique opportunity to Member States and educational institutions to exchange their experiences and to adopt the methods that best fit their needs and expectations.
Hariduse andmine sisserändajate lastele
on Educating the children of migrants
hariduse andmise kohta sisserändajate lastele
on Educating the children of migrants
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 14;
– having regard to Article 14 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– võttes arvesse komisjoni 3. juulil 2008. aastal avaldatud rohelist raamatut „Ränne ja liikuvus: Euroopa Liidu haridussüsteemi ülesanded ja võimalused“ ( KOM(2008)0423 );
– having regard to the Commission Green Paper of 3 July 2008 entitled Migration and mobility: challenges and opportunities for EU education systems ( COM(2008)0423 ),
– võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1977. aasta direktiivi 77/486/EMÜ võõrtöötajate laste hariduse kohta
– having regard to the Council Directive 77/486/EEC of 25 July 1977 on the education of the children of migrant workers
– võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust
– having regard to the Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin
– võttes arvesse 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi;
– having regard to the Presidency Conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000,
– võttes arvesse 13. ja 14. märtsil 2008. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi;
– having regard to the Presidency Conclusions of the European Council of 13 and14 March 2008,
ELT C 233E, 28.9.2006, lk 121. ;
OJ C 233 E, 28.9.2006, p.121. ,
ELT C 219E, 28.8.2008, lk 300. ;
OJ C 219 E, 28.8.2008, p.300. ,
– võttes arvesse oma 16. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni täiskasvanuhariduse kohta: kunagi ei ole hilja õppida
– having regard to its resolution of 16 January 2008 on adult learning: it is never too late to learn
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. detsembri 2008. aasta arvamust komisjoni rohelise raamatu „Ränne ja liikuvus: Euroopa Liidu haridussüsteemi ülesanded ja võimalused“ kohta;
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 15 December 2008 on the Commission Green Paper - Migration and mobility: challenges and opportunities for EU education systems,
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ( A6‑0125/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6‑0125/2009 ),
A. arvestades, et 13.–14. märtsil 2008. aastal toimunud Euroopa Ülemkogul kutsuti liikmesriike üles parandama sisserändaja taustaga õpilaste õppeedukust;
A. whereas the European Council of 13-14 March 2008 called on Member States to improve the achievement levels of learners with a migrant background,
B. arvestades, et kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta 2008 oli sobiv aeg arutelu käivitamiseks ELi haridussüsteemi ülesannete ja võimaluste üle;
B. whereas the European Year of Intercultural Dialogue 2008 provided the right moment to launch the debate on the challenges and opportunities for EU education systems,
C. arvestades, et ränne liidus ja sisseränne liitu on viimaste aastakümnete jooksul suurenenud ning muutnud paljudes kohtades koolide koosseisu;
C. whereas migration within the Union and immigration into the Union has increased over the last decades, changing in many places the composition of schools,
D arvestades, et kultuuridevahelised erinevused muudavad sageli õpilaste omavahelise ning õpilaste ja õpetajate vastastikuse mõistmise ja dialoogi keeruliseks;
D. whereas cultural differences frequently hamper understanding and dialogue between pupils and between pupils and teachers,
E. arvestades, et on selgeid tõendeid selle kohta, et sisserändajate lastel on madalam õppeedukus kui lastel, kes ei ole sisse rännanud; ning arvestades, et koolides on suur hulk sisserändaja taustaga lapsi, kes elavad sotsiaalmajanduslikult ebakindlas olukorras;
E. whereas clear evidence exists that the educational attainment of migrant children is considerably lower than that of non-migrant children; and whereas a large number of children in schools from a migrant background are in precarious socio-economic situation,
F. arvestades asjaolu, et sageli jäävad sisserändajate laste anded avastamata ja kasutamata, mis toob sotsiaal-, kultuuri- ja majandusvaldkonnas kahju ühiskonnale tervikuna;
F. whereas the fact that migrant children's talents often are not discovered and remain unused entails social, cultural and economic disadvantages for society as a whole,
G. arvestades, et teatava eani on kooliharidus laste põhiõigus ja kohustus nende taustast hoolimata, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 14, ning tuleb täita riigisiseseid kooliharidust käsitlevaid seadusi;
G. whereas school education up to a certain age is a basic right as well as an obligation for children, regardless of the their background, as enshrined in Article 14 of the Charter of Fundamental Rights, requiring also compliance with national education laws,
H. arvestades, et hariduse ja koolituse sisu ja korraldamine kuulub riigi pädevusse, ning arvestades, et strateegiad tuleb määratleda ja rakendada riiklikul või piirkondlikul tasandil;
H. whereas the content and organisation of education and training are national competences and whereas it is at national or regional level that strategies need to be defined and implemented,
I. arvestades, et sisseränne rikastab koole kultuurilisest ja hariduslikust küljest, kuid võib sobivate kaasnevate meetmete puudumisel põhjustada tõsiseid lahknevusi;
I. whereas migration can enrich schools culturally and educationally, but can, in the absence of suitable accompanying measures, lead to serious divergences,
J. arvestades, et liikmesriigid peavad reformima oma riiklikku haridus- ja koolitussüsteemi; arvestades, et liikmesriigid peavad tegema koostööd nende poliitikavahendite väljatöötamisel, mida on vaja sisserände tagajärgedega toimetulekuks;
J. whereas Member States must reform their national education and training systems; whereas they need to work together to develop the policy instruments necessary to manage the consequences of migration,
K. arvestades, et õpilaste mitmekesisuse suurenemine, mis tuleneb suurenenud sisserändest, valmistab õpetajatele suuri raskusi, kuna nad ei saa koolitust sellise uue mitmekesise õpilaskonnaga asjakohaseks suhtlemiseks,
K. whereas the increasing diversity of the school population, arising from increased migration, is a challenge for the teaching profession, which does not receive training in how to deal adequately with this new form of classroom diversity,
7. toonitab, et sisserändajate lastel ja täiskasvanutel peab olema võimalus ja tahe õppida vastuvõtjariigi keelt, kui tahetakse nende täielikku integreerumist;
Insists that migrant children and adults must have and be willing to take the opportunity to learn the languages of the host country if they are to integrate fully in it;
11. peab soovitavaks, et teise liikmesriiki tööle suunduvate vanematega kaasas olevatel lastel ei tekiks raskusi registreerimisega sellise tasandi kooli, mis vastab koolile, milles nad päritoluliikmesriigis õppisid;
Recommends that children accompanying parents who move to another Member State for employment be not faced with difficulties in registering in school at a level corresponding to that at which they had been studying in their Member State of origin;
15. rõhutab, et oluline on arendada nii sisserändajate kui ka vastuvõtjariigi laste kultuuridevahelise suhtlemise oskust, ning usub, et võime anda edasi oma kultuuri ning mõista teiste rahvaste kultuuri ja väärtushinnanguid on võtmepädevuse „kultuuriteadlikkus ja -pädevus” tähtsaim aspekt;
Underlines the importance of developing inter-cultural communication skills of children, both migrants and those of host countries, and believes that the ability to communicate one's own culture and understand the culture and values of others shall constitute a central element of the key competence: 'cultural awareness and expression';
18. rõhutab, et oluline on lisada koolide õppekavadesse sisserändajatele nende emakeeles antavaid tunde, et tagada nende kultuuripärandi säilimine;
Recognises the importance of introducing into school curricula classes taught to migrants in their native language so as to ensure the preservation of their cultural heritage;
22. soovitab liikmesriikidel vältida nn getokoolide või eriklasside loomist sisserändajate lastele ning edendada kaasavat hariduspoliitikat, mille raames registreeritakse lapsed klassidesse vastavalt haridustasemele ja individuaalsetele vajadustele.
Recommends that the Member States avoid creating ghetto-type schools or special classes for migrant children, and that they promote an inclusive educational policy under which children are allocated to classes on the basis of educational level and individual needs;
35. teeb ettepaneku, et iga liikmesriik töötab välja haridusprogrammi, mille eesmärk on tõsta oma kodanike teadlikkust inimõigustest, rõhuasetusega võrdsusel, kaasatusel ja isikuvabadusel, et vältida ksenofoobia ja eraldamise paratamatut levimist seoses sisserändajatega, mis võib maad võtta ohtlikult kiiresti;
Proposes that individual Member States develop educational programmes aimed at improving awareness of human rights issues, with the stress on equality, inclusion and personal freedom, so as to avoid the xenophobia and segregation which might appear inevitable where migrants are concerned and which can spread alarmingly fast;
37. hindab mitteformaalse hariduse panust kooliharidust täiendavate väärtuslike oskuste andmisel noortele sisserändajatele ning kutsub koole üles tegema tihedamat koostööd selliste mitteformaalse hariduse pakkujatega nagu noorteorganisatsioonid;
Appreciates the contribution of non-formal education to providing young migrants with valuable skills which are complementary to the ones acquired in schools and calls upon schools to cooperate more intensively with providers of non-formal education such as youth organisations;
41. on seisukohal, et direktiivi 77/486/EMÜ tuleb muuta ning see peaks hõlmama nende laste haridust, kes on kas ise kolmandate riikide kodanikud või kelle vanemad on kolmandate riikide kodanikud;
Believes that the Directive 77/486/EEC must be amended and should cover the education of children who are nationals of non-Member States or children whose parents are non-nationals of Member States;
43. nõuab, et nendes koolides, kus on suur sisserändajate laste osakaal, oleks vajalik personal ja vahendid, et toime tulla mitmekesiste klasside nõuetega ja pakkuda võimalust hea hariduse saamiseks; nõuab, et komisjon ja nõukogu alustaksid liikmesriikidega dialoogi avatud koordinatsioonimeetodi raames, et vahetada parimaid tavasid ja töötada välja ühine tegevuskava sisserändajate hariduses esinevate puudustega tegelemiseks;
Calls for schools with a high proportion of immigrant children to receive the necessary staff and facilities to cope with the challenge of diverse classes and to enable them to provide good teaching; requests the Commission and the Council to launch a dialogue amongst Member States in the framework of the open method of coordination to exchange best practices and to develop a common agenda to address the shortcomings in the education of immigrants;
Komisjoni teatis
The C ommission Communication
2008. aasta juulis võttis Euroopa Komisjon vastu rohelise raamatu, millega alustati arutelu selle üle, kuidas hariduspoliitikas on võimalik endisest paremini tegeleda probleemidega, mida tekitavad sisseränne ja liikuvus ELis.
In July 2008, the European Commission adopted a Green Paper that opened the debate on how education policies may better address the challenges posed by immigration and internal EU mobility flows.
Selles tõstatatakse küsimusi näiteks sellistel teemadel, kuidas hoida ära segregatsiooni tekkimist koolis ja suurendada võrdsust haridusvaldkonnas, kuidas arvesse võtta emakeelte ja kultuuritaustade suurenenud mitmekesisust ning arendada ELis mitmekultuurilisi oskusi ning kuidas kohandada õpetamisoskusi ning kaasata sisserändajate peresid ja kogukondi.
It raises issues such as how to prevent the creation of segregated school settings, so as to improve equity in education; how to accommodate the increased diversity of mother tongues and cultural perspectives and build intercultural skills in the EU; and how to adapt teaching skills and build bridges with migrant families and communities.
Huvitatud pooltel paluti enne 31. detsembrit 2008. aastal anda oma seisukohtadest teada põhiliselt järgmistel teemadel:
Interested parties were invited to make their views known before 31 December 2008 mainly about:
- poliitilised küsimused;
- the policy challenge,
- sobivad poliitikameetmed nende küsimuste lahendamiseks;
- good policy responses to this challenge,
- Euroopa Liidu roll liikmesriikide toetamises nende küsimuste lahendamisel ning
- the possible role of the European Union in supporting Member States address these challenges; and
- direktiivi 77/486/EMÜ tulevik.
- the future of Directive 77/486/EEC,
Euroopa Komisjon analüüsib arutelu tulemusi ja avaldab oma järeldused 2009. aasta alguses.
The European Commission will analyse the results of this consultation and publish its conclusions in early 2009.
Raportöör kiidab heaks Euroopa Komisjoni algatuse käivitada konsultatsiooniprotsess majanduslikel põhjustel toimuva rände haldamise teemal.
The rapporteur welcomes the initiative of the European Commission to launch a consultation on managing economic migration.
Raportööri arvates peavad pered olema kaasatud hariduse andmise protsessi.
In the Rapporteur's view families must be involved in the education process.
Peredes võivad tekkida vastuolud, kui vanemad soovivad, et nende lapsed oleksid edukad, kuid ei suuda neile pakkuda vajalikku toetust puuduliku keeleoskuse või isegi kultuuriliste erinevuste tõttu.
Conflicts can arise within the families as the parents want their children to succeed but are unable to give them the necessary support, or because of the lack of the language or even due to the cultural diversity.
Vanemad peaksid osalema kooli tegevuses, kultuuriürituste organiseerimises jne.
Parents should participate through the management of the school, cultural events, etc.
Sisserändajate soov õppida ära vastuvõtjariigi keel ning korraldada oma elu ei tähenda seda, et nad ütlevad lahti oma keelest ja kultuurist.
The willingness of migrants to learn the language of the host country and to organise their life does not mean giving up of their language and culture of origin.
Raportöör on seisukohal, et keeleõpet (nii ema- kui ka elukohariigi keele õppimist) tuleb innustada väga varajases etapis, st eelkoolis, eelkõige selleks, et edendada sisserändajate ja vähemusrahvuste, näiteks romide kaasamist Euroopa ühiskonda.
In the Rapporteur's view, language learning (mother and the country-residence tongue) must be encouraged at a very early stage, pre-primary education, especially in order to promote the inclusion of migrants and ethnic minorities such as Roma people into European societies.
Elukestval õppel on tähtis roll sisserändajate, vähemusrahvuste ja ebasoodsas sotsiaalmajanduslikus olukorras olevate rühmade elus, kuna sellega aidatakse kaasa integratsiooniprotsessile.
Lifelong learning has an important role for migrants, ethnic minorities and socio economically disadvantaged groups since it serves as integration process, the participation in training programmes and in lifelong learning are an opportunity for newly arrived immigrants.
Õpetajahariduse ja -koolituse kvaliteeti ei tohi samuti unustada, kuna ka õpetajatele on toimetulemine suurenenud sisserändest tulenevate heterogeensete klassidega uus ülesanne.
The quality of Teacher education and training can not be forgotten either, it's also a new challenge for teachers to deal with such heterogenic classes resulting from increased migration.
Õpetajad peaksid osalema regulaarsetel õpetamisalastel koolitustel, mille hulka kuuluvad ka elukestev õpe ja tööalane enesetäiendamine.
Teachers should follow systematic teacher training, including lifelong learning and professional development.
Nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95
on the Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on Community statistics relating to external trade with non-member countries and repealing Council Regulation (EC) No 1172/95
– võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (15248/2/2008 – C6-0065/2009 );
– having regard to the Council common position (15248/2/2008 – C6-0065/2009 ),
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust teisele lugemisele ( A6-0126/2009 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on International Trade ( A6‑0126/2009 ),
Pärast Euroopa Parlamendi seisukoha vastuvõtmist esimesel lugemisel 23. septembril 2008 jõudis COREPER I 15. oktoobril 2008 kompromissteksti suhtes poliitilisele kokkuleppele.
Following the position of the European Parliament adopted at first reading on 23 September 2008, a political agreement was reached by COREPER I on a compromise text on 15 October 2008.
Tuginedes nimetatud tekstile ja olles konsulteerinud komisjonis esindatud fraktsioonidega, saatis rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esimees COREPER I esimehele 11. novembril 2008 kirja, milles võttis teadmiseks nõukogu pakutud muudatused ja kiitis kompromissteksti tervikuna heaks.
On the basis of this text and following consultations with the political groups represented on the Committee, the Chair of the Committee on International Trade wrote to the Chair of COREPER I on 11 November 2008 to take note of the changes proposed by the Council and accept the compromise text taken as a whole.
Kuna nõukogus 16. veebruaril 2009 vastu võetud ühine seisukoht on eespool nimetatud poliitilise kompromisskokkuleppega täielikult kooskõlas, soovitab raportöör ühise seisukoha Euroopa Parlamendi teisel lugemisel ilma muudatusettepanekuid tegemata vastu võtta.
Given that the Common Position adopted by the Council on 16 February 2009 is wholly in accordance with the above political compromise agreement, your rapporteur recommends that the Common Position be adopted without amendment at the Second Reading by the European Parliament.
Ühise seisukoha kättesaamise st istungil teada andmise kuupäev
Date receipt of common position announced in plenary
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus (EÜ), millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
on the proposal for a Council regulation (EC) amending Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund, concerning certain provisions relating to financial management
parlamendi liikmete häälteenamus v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ja ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
majority of Parliament ’ s component Members except in cases covered by Articles 105, 107, 161 and 300 of the EC Treaty and Article 7 of the EU Treaty
eelarvekomisjoni ARVAMUS.......................................................................................10
OPINION of the Committee on Budgets ...................................................................9