natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Makroregioonide loogika, mis on katsetuslik koordineerimisloogika väga suurt territooriumi hõlmavates ühistes projektides eesmärgiga rakendada integreeritud ja multisektoriaalse lähenemisviisi eeliseid, ühistes strateegilistes meetmetes, mida rahastatakse olemasolevatest vahenditest, väärib vastavalt oma tõendatud tulemustele siiski erilist tähelepanu.
However, the thinking behind the macro-regions, an experimental approach based on coordination around joint projects which affect a very broadly defined territory, the aim being to exploit the advantages offered by an integrated, multi-sectoral approach involving joint strategic measures receiving support from existing funds, warrants special consideration, given the results achieved.
Kuigi Euroopat ei püüta katta makroregioonidega, võib riikidevahelise tegevussuuna valitsemissüsteem olla abiks nende strateegiate arutamise, määratlemise ja juhtimise koordineerimiseks, määrates need kindlaks juhtudel, kus need oleksid kasulikud ja soovitavad.
Although there is no suggestion of establishing macro-regions throughout Europe, the transnational governance system could be used to coordinate the work of devising, framing and steering these strategies, by identifying where they would be useful and desirable.
Riikidevahelise tegevussuuna arutamisel tuleb ühtlasi arvesse võtta võimalikku kooskõlastamist teiste suurte ühenduse strateegiatega, nagu üleeuroopalised transpordivõrgud ja integreeritud merenduspoliitika strateegiad.
By the same token, transnational governance must take account of the scope for coordination with other major Community strategies, such as the trans-European networks and the integrated maritime policy.
Kokkuvõttes esineb välispiiridel koostöö rakendamises lünki ja raskusi, eelkõige eri fondide (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse vahend, ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa Arengufond) eeskirjade vahel koostoime puudumise ja valitsemisprobleemide tõttu.
Finally, cooperation at the Union’s external borders is characterised by shortcomings and implementation problems, in particular as a result of the lack of synergy between the regulations governing the various funds (ERDF, ENPI, IAP, EDF) and governance problems.
Euroopa Komisjoni asjaomastel peadirektoraatidel palutakse paremini koordineerida oma meetmeid selles valdkonnas.
The onus is on the relevant Commission DGs to coordinate their efforts in this area more effectively.
Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKR) loomise ergutamine
Encouraging the establishment of European Groupings for Territorial Cooperation (EGTCs)
Ühe teistsuguse määrusega loodi 2006. aastal territoriaalset koostööd hõlbustav õiguslik vahend – Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR).
In 2006 a separate regulation established a legal tool to facilitate territorial cooperation, the European Grouping for Territorial Cooperation (EGTC).
Euroopa territoriaalse koostöö rühmitust saab kasutada territoriaalse koostöö kõigi kolme tegevussuuna jaoks ja see on ühtne territoriaalse valitsemise vahend.
The EGTC can be used in connection with all three aspects of territorial cooperation and represents a unique instrument for territorial governance.
See võeti kasutusele praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) õigusaktide paketi läbirääkimiste ajal.
It was introduced at the time of the negotiations on the legislative package for the current multiannual financial framework (2007-2013).
See määrus võimaldab riikide, piirkondlikel või kohalikel omavalitsustel koostööprogrammide ja -projektide rakendamiseks asutada iseseisva õigusvõimega ühiseid rühmitusi.
The regulation enables national, regional or local authorities to set up joint groupings with legal personality in order to implement cooperation programmes and projects.
See annab nii olulise panuse mitmetasandilisesse valitsemismudelisse.
It thus makes a significant contribution to the multi-level governance model.
Olemasolevate või asutamisel olevate Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste kogemus näitab, et see vahend töötab rahuldavalt.
Experience gained or in the process of being gained with EGTCs shows that this instrument works satisfactorily.
See on vastanud piirkondlike ja kohalike omavalitsuste struktureeritud koostöö vajadustele finantsaspektist, õigusliku staatuse ja mitmetasandilise valitsemise aspektist ja seda koguni üle Euroopa seadusandja ootuste.
It has met the need expressed by regional and local authorities for structured cooperation covering financing, the legal status of projects and multi-level governance and it has exceeded even the European legislator’s expectations.
Sellegipoolest on tingimata vaja, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused oleksid ELis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hulgas paremini tuntud.
However, it is essential that local and regional authorities in the EU should be better informed about EGTCs.
Lisaks on märkimisväärselt palju teisi olemuselt peamiselt juriidilisi, organisatoorseid ja finantseerimisvõimaluste saamisega seotud probleeme, mille et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused peavad lahendama, eelkõige tegevuse alustamise etapis (nagu probleemid seoses asukohamaaga ja väga pikad registreerimismenetlused).
Moreover, EGTCs faced quite a few other challenges, mainly legal, organisational or relating to access to financing, in particular during their start-up phase (such as problems in connection with the country of establishment and very lengthy registration procedures).
Regioonide Komitee on kindlaks määranud teatud probleemid, mille raportöör siinkohal edasi annab, eelkõige: Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste staatuse selgitamine liikmesriikide õigussüsteemides, liikmesriigis ja kolmandas riigis asuvate osalejate vaheliste Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste asutamise lubamine, artikli 4 lõike 3 ümbersõnastamine selleks, et kolme kuu pikkust tähtaega (mille sees liikmesriik märgib oma nõusolekut Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse loomisega või sellega mitte nõustumist) järgitaks rangelt, ja Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste töötajaid ja maksustamist reguleeriva õiguse lihtsustamine.
Your rapporteur would like to join with the Committee of the Regions in drawing attention to a number of problems: the need to clarify the status of EGTCs under the legal systems of the Member States, problems in securing authorisation to establish EGTCs involving actors situated in a Member State and a country outside the EU, the need to reword Article 4(3) in order to ensure that the three‑month time limit within which Member States must approve or otherwise the establishment of an EGTC is strictly complied with and a simplification of the legal provisions governing the staff of and tax arrangements for EGTCs.
Lisaks tuleb teistele Euroopa vahenditele juurdepääsu eeskirjades paremini arvesse võtta Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste erilist laadi, mitte kui lihtsalt partnerina, vaid mitmepoolse ja rahvusvahelise Euroopa organisatsioonina.
In addition, the rules governing access to other European funds must take better account of the specific nature of EGTCs, not simply as a partner, but as a multilateral and multinational European body.
Lõpuks hõlbustaks üldiste toetuste andmine Euroopa territoriaalse koostöö rühmitustele selleks, et võimaldada neil struktuurivahendeid majandada otse, vastavuses programmis määratletud strateegiaga, projektide rakendamist ja ergutaks uute Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste loomist.
Finally, the award of global grants to EGTCs, in order to enable them to manage structural funds directly, in keeping with the strategy defined by the programme, would facilitate the implementation of projects and foster the establishment of new EGTCs.
Eesmärgiga nr 3 nähakse ette keerukas mitmemõõtmeline koostöö eri liikmesriikidest pärit partnerite vahel.
Objective 3 provides for complex, multidimensional cooperation between partners from different Member States.
Need piirangud nõuavad spetsiifilist reguleerimist, mis rakendamist tõeliselt lihtsustaks.
These constraints call for specific regulation which genuinely simplifies implementation.
Raportöör teeb mitmete praktiliste osalejate soovil ettepanekud seoses auditi- ja kontrollieeskirjade lihtsustamise, kindla suurusega kulude süstemaatilisema kindlaksmääramise, ühenduse kulude abikõlblikkuse eeskirjade jaoks täpsema raamistiku määratlemise, kulukohustustest automaatselt vabastamisel paindlikkuse tagamise ning tehnilise abi suurendamisega, et korraldusasutused saaksid rõhku asetada pigem projektide strateegilisele jälgimisele kui taotluste haldusnõuetele vastavusele.
Your rapporteur is proposing a series of measures requested by actors on the ground, such as a simplification of the audit and control rules, the more systematic use of standard-rate costing, the definition of more detailed rules governing eligibility for Community support, more flexible application of automatic decommitment procedures, and an increase in the technical assistance, so that the managing authorities can place the emphasis on the strategic supervision of projects rather than on the conformity of applications with the administrative rules.
Raportöör soovib siiski meelde tuletada, et kõige esimene lihtsustamine on eeskirjade stabiilsus.
Your rapporteur would like to stress, however, that the form of simplification most urgently required is rule stability.
Üks territoriaalse koostöö rakendamisel sageli esinevaid probleeme on erasektori sidusrühmade kõhklev hoiak seda tüüpi projekti keerukuse ja riskide suhtes.
Finally, one problem frequently encountered in connection with the implementation of territorial cooperation is the reluctance of private actors to become involved, given the complexity of such projects and the risks inherent in them.
Raportöör kutsub seepärast komisjoni üles neid sidusrühmi paremini kaasama, eelkõige finantskorraldussüsteemide loomisega JEREMIE ja JESSICA mudelite järgi, et hõlbustada piiriüleseid projekte, mis aitavad kaasa majandusarengule, ning avaliku ja erasektori partnerluste loomist.
Your rapporteur is therefore urging the Commission to involve these actors more closely, in particular by establishing financial engineering systems, along the lines of JEREMIE and JESSICA, in order to facilitate cross-border projects which are vectors of economic development and the establishment of public-private partnerships.
Territoriaalne koostöö kannatab eriti teravalt struktuurifondidega seotud üldisema probleemi tõttu: nende vähene nähtavus.
Territorial cooperation suffers from a particularly acute form of the more general problem affecting the Structural Funds: their low profile.
Kodanikud oma igapäevaelus, liikmesriikide kesktasandi, piirkondlikud ja kohalikud asutuse, pikaajalist poliitikat kavandavad Euroopa institutsioonid: keegi neist ei ole teadlik territoriaalse koostöö tähtsusest.
Members of the public in their everyday lives, central, regional or local authorities in the Member States, the European institutions planning long-term policies: all are blissfully unaware of the issues at stake in territorial cooperation.
Kui territoriaalset koostööd tahetakse nähtavamaks muuta, on vaja tegutseda kõigil kolmel tasandil.
It is necessary to take action at all three levels if territorial cooperation is to become more ‘visible’.
Seda probleemi tuleb lahendada kahel järgmisel viisil:
The response to this challenge must take two forms:
– territoriaalne koostöö, see suur Euroopa idee, peab saama ELi sümboolseks kehastuseks kõikide kodanike jaoks,
- the great European idea of territorial cooperation must become the symbolic embodiment of the EU for all its citizens;
– poliitikakujundajad ja kõikide tasandite ametnikud peavad tundma õppima territoriaalse koostöö praktilisi aspekte, mis võivad puudutada nende tööd.
- policy-makers and public servants at all levels must become acquainted with the practical aspects of territorial cooperation which may affect their work.
Raportöör palub seega komisjonil arutada eelkõige lahendusi, mis võivad võimaldada muuta Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused territoriaalse koostöö sidusrühmade ja kodanike seas paremini nähtavaks.
Your rapporteur is therefore calling on the Commission to consider, in particular, ways of raising the profile of EGTCs with territorial cooperation stakeholders and the public.
Suurem haridus- ja kultuurikoostöö, mis aitab saavutada Euroopa 2020. aasta strateegias seatud aruka ja kaasava majanduskasvu eesmärke, muudab ühtlasi kodanike ja valitsusväliste organisatsioonide osaluse paremini nähtavaks, aitab kaasa territoriaalse koostöö nähtavamaks muutmisele ning kaotab nn vaimsed piirid, mis takistavad kodanikevahelist lähenemist.
Also, while helping to fulfil the Europe 2020 strategy’s objective of intelligent and inclusive growth, to increase cooperation on education and culture would raise the level of participation of citizens and NGOs as well as contribute to the raising of the profile of territorial cooperation and breaking down the ‘mental borders’ that still set citizens apart from one another;
Lõpuks on tingimata vaja ka kõikide territoriaalse koostöö rakendamise protsessi kaasatud sidusrühmade vahelise suhtlemise paremini koordineerimist, alustades näiteks sama logo kasutamisest.
Finally, more effective communication among all the actors involved in implementing territorial cooperation is also essential - a worthwhile first step would be the use of a single logo, for example.
Piiriregioonides võiks komisjon võiks kaaluda ka teavituskampaaniat INTERACTi abiga.
The Commission might also envisage a communication campaign, in conjunction with INTERACT, in border regions.
2010. aasta aruanne, mis käsitleb ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programmide rakendamist
on the Report 2010 on the implementation of the cohesion policy programmes for 2007-2013
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS.......................................................................................18
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................18
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS.........................................................21
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............21
KESKKONNA-, RAHVATERVISE JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS.........27
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 27
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS............31
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............31
TRANSPORDI- JA TURISMIKOMISJONI ARVAMUS........................................................35
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................35
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................39
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................39
2010. aasta aruande kohta, mis käsitleb ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programmide rakendamist
on the Report 2010 on the implementation of the cohesion policy programmes for 2007-2013
– võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” ( KOM(2010)0110 );
– having regard to the Commission’s Communication of 31 March 2010: ‘Cohesion policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ ( COM(2010)0110 ),
– võttes arvesse komisjoni talituste 31. märtsi 2010. aasta töödokumenti, mis lisati komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatisele „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” ( SEK(2010)0360 );
– having regard to the Commission’s Staff Working Document of 31 March 2010: ‘Accompanying document to the Commission’s Communication of 31 March 2010 –Cohesion policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ ( SEC(2010)0360 ),
– võttes arvesse komisjoni talituste 25. oktoobri 2010. aasta töödokumenti, mis käsitleb ühtekuuluvuspoliitikat ja majanduskriisile reageerimist ning Euroopa majanduse taastamise kava toetuseks vastu võetud ühtekuuluvuspoliitika meetmete rakendamise hinnangut ( SEK(2010)1291 );
– having regard to the Commission’s Staff Working Paper of 25 October 2010, ‘Cohesion Policy: Responding to the economic crisis, a review of the implementation of cohesion policy measures adopted in support of the European Economic Recovery Plan’ ( SEC(2010)1291 ),
– võttes arvesse komisjoni talituste 14. novembri 2008. aasta töödokumenti „Piirkonnad 2020 – ELi piirkondade tulevaste väljakutsete analüüs” ( SEK(2008)2868 );
– having regard to the Commission's Staff Working Document of 14 November 2008: ‘Regions 2020 - an Assessment of Future Challenges for EU Regions’ ( SEC(2008)2868 ),
– võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Kestlikku kasvu toetav regionaalpoliitika Euroopa 2020. aasta strateegias” ( KOM(2011)0017 );
– having regard to the Commission's Communication of 26 January 2011 ‘Regional Policy Contributing to Sustainable Growth in Europe 2020’ ( COM(2011)0017 ),
– võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1828/2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi,
– having regard to Commission Regulation (EC) No 1828/2006 of 8 December 2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund, and in particular to Article 7 thereof
– võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (2006/702/EÜ)
– having regard to the Council Decision of 6 October 2006 on Community strategic guidelines on cohesion (2006/702/EC)
– võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni määrusega (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi) teadus- ja uuendustegevuseks ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi raames teadusuuringuteks ja uuendustegevuseks eraldatud vahendite koostoime rakendamise kohta linnades ja piirkondades, samuti liikmesriikides ja liidus
– having regard to its resolution of 20 May 2010 on the implementation of the synergies of research and innovation earmarked funds in Regulation (EC) No 1080/2006 concerning the European Fund of Regional Development and the Seventh Framework Programme for Research and Development in cities and regions as well as in the Member States and the Union
– võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta resolutsiooni tõelise territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse saavutamise kohta ELis – ülemaailmse konkurentsivõime vältimatu tingimus?
– having regard to its resolution of 14 December 2010 on achieving real territorial, social and economic cohesion within the EU – a sine qua non for global competitiveness?
Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2010)0473 . ;
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0473 . ,
– võttes arvesse komisjoni 28. veebruari 2007. aasta teabedokumenti nr 1 vahendite sihtotstarbelise eraldamise kohta (COCOF/2007/0012/00);
– having regard to the Commission’s Information Paper No 1: Earmarking of 28 February 2007 (COCOF/2007/0012/00),
– võttes arvesse komisjoni 18. mai 2009. aasta kirjalikku teavet liikmesriikide 2009. aasta strateegiaaruannete soovitusliku struktuuri kohta (COCOF 09/0018/01);
– having regard to the Commission’s information note ‘Indicative structure for the national strategic reports 2009’ of 18 May 2009 (COCOF 09/0018/01),
– võttes arvesse 14. juunil 2010. aastal toimunud välisasjade nõukogu istungil vastu võetud järeldusi ühtekuuluvuspoliitika programmide rakendamist käsitleva komisjoni 2010. aasta strateegilise aruande kohta;
– having regard to the Council conclusions on the Strategic Report of 2010 by the Commission on the Implementation of the Cohesion Policy Programmes adopted by the Foreign Affairs Council on 14 June 2010,
– võttes arvesse Regioonide Komitee 1.–2. detsembri 2010. aasta arvamust teemal „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (CdR 159/2010);
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘Cohesion policy: strategic report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ of 1-2 December 2010 (CdR 159/2010),
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. juuli 2010. aasta arvamust teemal „Kuidas edendada tõhusat partnerlust ühtekuuluvuspoliitika programmide juhtimisel, tuginedes 2007.–2013. aasta perioodi headele tavadele” (ECO/258);
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 14 July 2010: ‘How to foster efficient partnership in the management of cohesion policy programmes, based on good practices from the 2007-2013 cycle’ (ECO/258),
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi ( A7-0111/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Budgets, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Transport and Tourism ( A7-0111/2011 ),
A. arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174 on sätestatud, et selleks, et edendada oma igakülgset harmoonilist arengut, töötab liit välja ja rakendab meetmeid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks ning iseäranis taotleb eri regioonide arengutaseme ühtlustamist ning mahajäämuse vähendamist kõige ebasoodsamates piirkondades, nagu maapiirkondades, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondades ning regioonides, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, ning arvestades, et ELi 2020. aasta strateegiat tuleb arvesse võtta tagamaks, et EList saab arukas, jätkusuutlik ja kaasav majandusruum;
A. whereas, according to Article 174 of the Treaty on the Functioning of the European Union, in order to promote its overall harmonious development, the Union shall develop and pursue its actions leading to the strengthening of its economic, social and territorial cohesion, and in particular shall aim at reducing disparities between the levels of development of the various regions and the backwardness of the least favoured regions such as rural areas, areas affected by industrial transition, and regions which suffer from severe and permanent natural or demographic handicap, and whereas the EU 2020 Strategy has to be taken into account to ensure that the EU becomes a smart, sustainable and inclusive economy,
B. arvestades, et ühtekuuluvuspoliitikal on määrav roll ELi 2020. aasta eesmärkide täielikus saavutamises, eelkõige tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas, kõikidel valitsustasanditel ja kõikides geograafilistes piirkondades;
B. whereas cohesion policy plays a pivotal role on the way towards full achievement of the EU 2020 goals, in particular in the field of employment and social affairs, at all governance levels and in all geographical areas,