natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nii näiteks ei ole vastassuunavood vajalikud võrkudevahelistes ühendustes tarnijariikidega.
There is no point, for example, in having reverse flows in the interconnectors with supplying countries.
Pädevad asutused liikmesriikide tasandil ja gaasi koordineerimisrühm ELi tasandil peaksid kindlaks määrama, millistes ühenduskohtades on vastassuunavoo läbilaske võime majanduslikult tasuv ja suurendab kriisi korral varustuskindlust.
The Competent Authorities at national level and the Gas Coordination Group, at EU level, should determine those interconnectors where reverse flow capacity would be cost-efficient and represent an added value for security of supply in times of crisis.
Ennetavad tegevuskavad ja hädaolukorra lahendamise kavad
Preventive and emergency plans
Raportöör usub, et nii nagu liikmesriigid, peaks ka komisjon koostama ennetavad ja hädaolukorra lahendamise kavad ELi tasandil, et ühenduse hädaolukorra väljakuulutamise korral võimalikult hästi olukorraga toime tulla.
The rapporteur believes that, like Member States, the Commission should also develop preventive and emergency plans at EU level in order to best manage the situations where a Community emergency is declared.
Ühenduse hädaolukord
Community Emergency
Praeguse teksti kohaselt on importtarnete kahanemine 10% võrra see künnis, mille ületamisel kuulutatakse automaatselt välja ühenduse hädaolukord.
The current text establishes a 10% decrease in supply of imports as the threshold to declare automatically a Community Emergency.
Raportöör aga leiab, et see künnis ei hõlma paljusid selliseid olukordi, kus ühe liikmesriigi gaasivarustus on täielikult katkenud, kuid 10% künnist kogu ELi tasandil ei ole ületatud.
However, the Rapporteur believes that this threshold does not cover many scenarios where a Member State might have a crisis of 100% gas disruption yet not reach the 10% at EU level.
Seetõttu karmistas ta vastava artikli sätteid, nähes ette võimaluse ühenduse hädaolukorra väljakuulutamiseks teatavas geograafilises piirkonnas.
For this reason, he has reinforced the provisions in the article concerning the possibility of declaring a community emergency for a defined geographical area.
Sellega peaks kaasnema mingi ühenduse solidaarsusmehhanism, mida rakendatakse piirkonna tasandil.
This should entail some Community solidarity mechanism, although to be implemented at regional level.
Uute riikidevaheliste infrastruktuuriinvesteeringute kulude jagamine
Cost-sharing for new transnational investments in infrastructures
Enamik liikmesriike on väljendanud muret uute infrastruktuuride ehitamise või vanade rekonstrueerimise kulude pärast.
Most of the Members have raised their concern regarding the costs of building or upgrading new infrastructures.
Küsimus on eriti oluline seetõttu, et käesoleva määruse rakendamine tähendab paljudel juhtudel ühes liikmesriigis tehtavaid ehitustöid, millest saavad kasu teised liikmesriigid.
This is particularly important as the implementation of this regulation will in many situations involve the construction in one Member States for the benefit of other Member States.
Kolmandas energia siseturu paketis nähakse juba ette mehhanismid piiriüleste vastastikuste ühenduste tarvis.
The third internal energy market package already foresees mechanisms for the specific subject of cross-border interconnections.
Raportöör arvab, et neid mehhanisme saaks kasutada ka teiseliigiliste, näiteks vastassuunavoogude investeeringute korral.
In this regard, the Rapporteur believes that these mechanisms could also be used for other type of infrastructures such as reverse flows.
Ta lisab selge viite põhimõttele, et kulud tuleb jaotada proportsionaalselt tarnekindluse suurenemisest saadava kasuga.
He explicitly includes a reference to the principle of proportionality in cost-sharing in relation to the benefits of security of supply.
Mitte-turupõhised meetmed
Non-market measures
Raportöör on mitmel korral väljendanud soovi selgemalt piiritleda, mis tingimustel võivad liikmesriigid turu tegevusse sekkuda.
The Rapporteur has expressed on several occasions his desire to make more explicit the limits for Member States to intervene in the market.
Ta tunnistab, et neid meetmeid võib rakendada vaid äärmuslikes olukordades, ning et nende jõustamisel pädevate asutuste poolt võivad olla lühiajalised või keskmise pikkusega mõjud turu normaalsele toimimisele.
While he acknowledges that it is only under extreme circumstances that these measures can take place, there can be short or medium term consequences in the proper functioning of the market if they were enforced by the competent authorities.
Seepärast on raportöör asjaomastes tekstilõikudes rõhutanud, et mitte-turupõhiseid mehhanisme tuleks kasutada vaid viimase võimalusena.
He has therefore underlined in the relevant parts of the text that non-market mechanisms should only be used as a last resort.
Raportöör usub kindlalt, et hädaolukorra puhul piisavate meetmete võtmiseks peavad kõigil asjaomastel asutustel, olgu siis liikmesriigi või ühenduse tasandil, olema vajalikud andmed.
The Rapporteur is a firm believer that in order to take the adequate measures in a time of emergency all relevant authorities, whether national or at Community level, should have the necessary data.
Seejuures tuleb aga tundlikku ärialast teavet käidelda väga ettevaatlikult, kuna selle igasugune leke võib tekitada tõsiseid probleeme nii Euroopa Liidu kui ka kolmandate riikide gaasifirmadele.
However, commercially sensitive information has to be handled with extreme caution since any leak could create serious problems for gas undertakings both inside and outside the Union.
Seepärast teeb ta ettepaneku koguda vastavad andmed liikmesriigi tasandil ja lasta pädeval asutusel esitada need komisjonile summeeritud kujul.
For this reason, he proposes that these data should be centralised at national level and transmitted to the Commission by the competent authorities in an aggregated form.
Elektrienergia sektori roll
Role of the electricity sector
Raportöör tunnistab, et riikides, kus kodumajapidamised kasutavad peamiselt gaasi abil toodetud elektrienergiat, tuleb võtta konkreetseid meetmeid selle tagamiseks, et kaitstud tarbijad ei jääks kriisi ajal elektrita.
The rapporteur acknowledges that in countries where households are mainly supplied by electricity generated through gas, concrete actions should be taken to ensure that during a crisis the protected customers do not suffer a blackout.
Seetõttu lisab ta selle küsimuse riskianalüüsidesse ja hädaolukorra lahendamise kavadesse.
In this sense, he includes this element for the elaboration of the risk assessments and the emergency plans.
Raportöör teeb ettepaneku lisada uus artikkel gaasi varustuskindluse pikaajaliste meetmete kohta, mille kohaselt komisjon peaks koostama ettekande, milles käsitletakse võimalusi ühenduse tasandil mitmekesistada tarneallikate geograafiat ja ELi tulevaid tarneteid, ning antakse täielik hinnang veeldatud maagaasi hoidlate rollile.
The rapporteur proposes a new Article on long term security of gas supply measures where the Commission should bring forward a report on possible ways to diversify, at Community level, the geographical sources and the routes into the EU as well as assessing fully the role of LNG installations.
Lisaks täiendab ta teksti viidetega sellele, kui tähtis on suurendada liikmesriikidevaheliste vastastikuste ühenduste läbilaskevõimet.
He also reinforces parts of the text with references to the importance of achieving increased interconnection capacity between Member States.
Lisaks arvab raportöör, et praegune tekst sätestab ennetusmeetmed vaid piiratud arvu stsenaariumite puhuks ning et see peaks võimaldama erineva kestuse või intensiivsusega kriiside puhul suuremat paindlikkust.
He also believes that the current text only provides for preventive actions for a limited scope of scenarios and that it should allow for more flexibility in the case the form of the crisis varies in length or intensity.
Raporti projektis menetluse praegusel etapil käsitlemata jäetud küsimused
Issues not addressed in the draft report at this stage of the procedure
Raportöör otsustas teadlikult jätta kaks küsimust raporti projektis käsitlemata, kuna arvab, et nende keerukuse tõttu tuleks neid veel parlamendiliikmetega põhjalikult arutada.
The Rapporteur has purposely decided not to address two particular issues in the draft report as he believes an in depth debate with Members should still take place due to their complexity.
Samas soovib raportöör selgitada, mida ta tahab lõpptekstis nende küsimuste osas saavutada.
However, he wishes to explain what he intends to achieve in the final text on these matters.
Kaitstud tarbija mõiste määratlemine
Definition of "protected customers"
Praeguses tekstis olev mõiste on liiga ebamäärane ja samas liiga kitsas.
The current definition in the text is at the same time too vague and too narrow.
Liiga ebamäärane sellepärast, et võimalus hõlmata mõistega iga gaasitorustikuga ühendatud VKEd võimaldab võtta siia sektoreid, mida ei oleks põhjust kriisi ajal hädavajalikeks pidada.
Too vague because the possibility to include any SME connected to the gas network opens the door to the inclusion in this category of sectors that should not be considered essential during a crisis.
Ning liiga kitsas sellepärast, et erandi tegemist võimaldatakse ainult koolidele ja haiglatele, mitte aga muudele elutähtsatele teenustele (näiteks tuletõrje).
And it is too narrow as it only lists "schools and hospitals" as possible exceptions but not other essential services such as fire stations, for example.
Raportöör leiab, et kuna sellel mõistel on artiklis 7 kehtestatud varustuskindluse normi määramisel keskne tähtsus, peaks tekst võimaldama liikmesriikidele mõningast paindlikkust oma riigi olukorra kohandamisel selgelt määratletud kriteeriumitega.
The rapporteur believes that since this definition is crucial in determining the levels of supply standard as established in Art. 7 the text should allow for some flexibility for Member States to adjust to their national circumstances with clearly defined criteria.
Sellega seoses arvab ta, et parlamendis kokku lepitavas lõplikus tekstis kindlasti ei tohiks piirata kaitstud tarbija mõistet konkreetsete sektorite või osapooltega, kes on vältimatult vajalikud näiteks tervishoiuteenuste ja riikliku julgeoleku tagamiseks.
In this sense, he thinks it is imperative that the final text agreed in Parliament delimits the possible inclusions in this category to specific sectors or actors that are essential to ensure, for example, national security and public health.
Valdkondade lõpliku loendi kehtestamisel tekib oht midagi tähtsat välja jätta, mistõttu selgelt määratletud kriteeriumite loend oleks palju asjakohasem.
If we were to introduce a limited list of sectors we might run the risk of leaving out important ones, so a clearly defined list of criteria would be much more appropriate.
Raportööri arvates on siin tegemist väga tehnilise ja siiani ebaselge küsimusega.
The rapporteur thinks that this is a highly technical issue that is not yet clear.
Paljud väga erineva taustaga sidusrühmad on väljendanud tõsist kahtlust normi n-1 tulemuslikkuse suhtes selle komisjoni tekstis esineval kujul.
Many stakeholders from very different backgrounds have raised serious doubts about the effectiveness of the N-1 standard as it stands in the Commission's text.
Et tegemist on määruse ühe peamise mehhanismiga, soovib ta seda pikemalt uurida ning esitada siis põhjalikud muudatusettepanekud, mis muudaksid normi n-1 võimalikult usaldusväärseks.
As this is one of the main mechanisms in the regulation, he wishes to study this with more time in order to make a solid proposal through amendments that would make the N-1 standard as reliable as possible.
Raportöör arvab, et norm n-1 peaks olema määruse peamine subsidiaarsuselement ja võimaldama kajastada kõiki liikmesriikide eritingimusi.
The rapporteur is of the opinion that the N-1 standard should be the main element of subsidiarity in the regulation in order to allow for all national circumstances to be reflected.
Näiteks ei ole mingil liikmesriigil head nn n-1 taset, kuid samas mõjutaks gaasitarnete katkemine tema energiaturgu või energiaallikate struktuuri vähe, sest ta ei ole gaasist kuigi sõltuv.
Indeed, one country might not have a good "N-1 score" but at the same time a supply disruption of gas would have little impact in its energy market or mix since it is not very dependent on gas.
Liikmesriikidel tuleks lasta paindlikult otsustada, kuidas gaasitarnekriisi korral tegutseda, näiteks kas laiendada oma gaasiinfrastruktuuri või arendada edasi oma energiatoodangut.
Member States should be given flexibility when deciding how to face a gas supply crisis, whether by increasing the gas infrastructure or by developing further their indigenous production of energy.
Need on vaid kaks näidet erinevatest võimalustest.
These are just two examples of how they could do it.
Raportöör toetab igati normi mõtet, kuid tema arvates vajavad parlamendiliikmed rohkem aega määruse sellise olulise küsimuse üksikasjadega tutvumiseks.
He is fully supportive of the idea of the standard but believes that Members will need more time to examine the details of this important aspect of the regulation.
Viimastel aastatel on ELi liikmesriigid korduvalt kogenud gaasitarnete katkestusi.
In recent years, EU Member States have experienced repeated gas supply disruptions.
Venemaa ja Ukraina vahel 2009. aasta jaanuaris puhkenud gaasitüli näitas veel kord, et ELi kasvav sõltuvus välistest energiatarnetest, mis olulisel määral lähtuvad mittedemokraatlikest ja ebastabiilsetest riikidest, võib kahjustada liikmesriikide pikaajalisi majanduslikke ja poliitilisi huve.
The Russia-Ukraine gas dispute of January 2009 demonstrated once again that the EU's growing dependence on external energy supplies, largely from undemocratic and unstable countries, may harm the long-term economic and political interests of the Member States.
ELi energiaga varustamise haavatavus nõuab kõikehõlmava energiapoliitika kohaldamist, milles on ühendatud sisemised aspektid ja välismõõde.
The EU's energy vulnerability requires the application of a comprehensive policy on energy that combines internal aspects and external dimensions.
Energiajulgeolekut tuleb vaadelda Euroopa Liidu üldise julgeoleku üliolulise osana.
Energy security must be regarded as an essential component of the overall security of the European Union.
Ühendusse saabuvate gaasitarnete kindlustamine eelkõige kriisiolukordades on seega strateegiline eesmärk.
Therefore, ensuring the safeguarding of the gas supply into the Community in particular during crisis situations is a strategic objective.
Selles suhtes on ennetavaid ja kiireloomulisi meetmeid sisaldavate riiklike kavade varajane koostamine tervitatav, tingimusel, et kõnealused kavad kooskõlastatakse ühenduse tasandil.
In this regard, establishing national plans in advance, containing preventative and urgency measures is to be welcomed as long as these plans are coordinated at Community level.
Keskpikas perspektiivis peetakse kõige tõhusamaks kaitseks tarnekatkestuste vastu suure konkurentsivõimelise siseturu olemasolu, mida toetavad hästi välja arendatud võrkudevahelised ühendused ja infrastruktuurid.
In the medium-term, the presence of a large internal competitive market equipped with highly developed interconnections and infrastructures shall be considered as the most effective protection against supply disruption.
ELi energiajulgeoleku poliitika peaks siiski võimaldama liidul mitte üksnes reageerida kriisiolukordadele, vaid ka neid ennetada.
However, EU energy security policy should enable the Union not only to react to crisis situations but also to anticipate them.
Seepärast peaks kõiki meetmeid, mis tagavad energia siseturu nõuetekohase toimimise, täiendama ennetava energiadiplomaatiaga, mille eesmärk on suuremate tootja-, transiidi- ja tarbijariikidega koostöö tugevdamine vastastikkuse alusel.
Therefore, all measures ensuring a proper functioning of the internal energy market should be complemented with proactive energy diplomacy aimed at strengthening cooperation with major producer, transit and consumer countries in the spirit of reciprocity.
Väliskomisjoni arvamuse koostaja väljendab heameelt ettepaneku üle võtta vastu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/67/EÜ.
The Rapporteur for the opinion of the Committee on Foreign Affairs welcomes the Proposal for a Regulation repealing Directive 2004/67/EC.
Ta on siiski seisukohal, et ettepanekus tuleks teha mõned parandused, selleks et järgida kõikehõlmavat lähenemisviisi ELi energiajulgeolekule.
The Rapporteur however, considers that improvements should be made in order to meet the need for a comprehensive approach on EU energy security.
Arvamuse koostaja esitab muudatusettepanekud kooskõlas järgmiste põhimõtetega:
He proposes amendments along the following lines:
– ettepanek tuleb läbi vaadata, võttes arvesse uut õiguslikku keskkonda, mis tekib Lissaboni lepinguga, mille artiklis 176a on sätestatud: „liidu energiapoliitikal [on] liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus [eesmärk] tagada energiaga varustamise kindlus liidus” .
- The Proposal shall be considered in light of the new legal environment provided by the Lisbon Treaty which in its article 176 A stipulates "Union policy on energy shall aim, in the spirit of solidarity between Member States, to ensure security of energy supply in the Union " .
Arvamuse koostaja on seisukohal, et kõnealune solidaarsus on ülioluline ELi ühise energiapoliitika väljatöötamiseks, ja usub, et seda tuleks edasi arendada nii riigisisesel kui ka riigivälisel poliitikatasandil dialoogis kolmandate riikidega tarnekriisi puhul ja väljaspool niisuguseid olukordi;
The Rapporteur considers this solidarity to be vital for the building of a common EU policy on energy and believes that it should be developed both internally and externally at political level in dialogue with third countries during and outside supply crisis situations.
– kohustus tagada gaasivarustuskindlus tuleks võtta ka ühenduse tasandil.
- The responsibility for security of gas supplies should also be ensured at Community level.
Euroopa Komisjon peaks seega liikmesriikide kavade alusel koostama ühenduse ennetavad tegevuskavad ja hädaolukorra lahendamise kavad.
Preventative and Emergency Community Plans should therefore be prepared by the European Commission on the basis of national plans.
Lisaks on komisjonil konkreetne kohustus jälgida energiasektori siseturgu reguleerivate eeskirjade kohaldamist kolmandate riikide äriühingute poolt;
Furthermore, the Commission has a special responsibility to monitor the application of the rules governing the internal market in the energy sector by third-country companies.
– kõrge esindaja ja asepresident peaks osalema igas kõne all oleva määruse rakendamise etapis.
- The High Representative/Vice-president should be associated at each stage of the implementation of the Regulation.
Ta peaks kriisiolukordade puhul eelkõige vastutama vahendamise ja läbirääkimiste eest kolmandate riikidega, tegutsedes seejuures liikmesriikide nimel;
S/he should in particular be responsible for mediation and negotiation with third countries on behalf of the Member States in crisis situations.
– ootamatute tarnekatkestuste ennetamiseks peaks Euroopa Liit koostöös tarnija- ja transiidiriikidega kehtestama varajase hoiatamise mehhanismi, mida toetavad selged poliitilised tagatised.
- To prevent unexpected supply disruptions, the European Union should establish, together with its supply and transit countries, an early warning mechanism backed by clear political guarantees.
Kõik ELi ning tarnija- ja transiidiriikide vahelised kaubandus-, assotsiatsiooni- ning partnerlus- ja koostöölepingud peaksid sisaldama energiajulgeoleku klauslit, millega sätestatakse tegevusjuhend ja peamised meetmed, mida tuleb hädaolukorras võtta;
Any future trade, association and partnership and cooperation agreements between the EU and supply or transit countries should include an "energy security clause" laying down a code of conduct and outlining measures to be taken in an emergency situation.
– komisjon peaks kaaluma energiaharta sätetel põhineva Euroopa energiaühenduse laiendamist kolmandatele riikidele ja uute piirkondlike energiaturgude loomist, samuti integreeritud Euroopa ja Vahemere energiaturu loomise aktiivset toetamist;
- The Commission should consider extending the European Energy Community based on the provisions of the Energy Charter to third countries and creating new regional energy markets, as well as actively pursuing its support for the setting-up of an integrated Euro-Mediterranean energy market.
– mis tahes keskpikk või pikaajaline energiavarustuskindluse strateegia nõuab tarnijate, tarneallikate ja tarnetrasside suuremat mitmekesistamist.
- Any strategy on the security of energy supply in the medium and long term will require a greater diversification of suppliers, supply sources and supply routes.
Selle strateegiaga tuleks kaasata asjaomased kolmandad riigid, eriti Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid.
This strategy should involve third countries concerned, in particular those covered by the European Neighbourhood Policy.
Ühenduse investeeringud peaksid olema eeskätt suunatud esmatähtsatele infrastruktuuridele, mis aitaksid tagada varustuskindluse.
Community investments should be focused, as a priority, on critical infrastructures which could contribute to safeguarding the security of supply.
Väliskomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the Committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Maagaasi domineerimise tõttu energiaallikate kogumis võivad mõned liikmesriigid kujuneda „energiasaarteks”, juhul kui nad muutuvad suurel määral sõltuvaks kolmandatest riikidest imporditavast gaasist ja neil ei ole infrastruktuuriühendusi ülejäänud ELiga.
Some Member States, owing to the domination of natural gas in the energy mix, find themselves in an 'energy island' when it comes to high dependency on gas imports from third countries and an absence of infrastructure connections with the rest of the EU.
(4 a) Võttes arvesse rahvusvahelise koostöö kesksest osa ELi liikmesriikide kodanikele gaasivarustuse kindluse tagamisel, peavad kõik ELi sellekohased poliitilised meetmed ja tegevuskavad, mis seostuvad koostöösse hõlmatud kolmandate riikidega, rajanema vastastikuse austuse põhimõttel; kõik võimalikud probleemid tuleks lahendada poliitilise dialoogi ja läbirääkimiste kaudu.
(4a) Recognising the central role played by international cooperation in ensuring security of gas supply for the citizens of the EU Member States, all relevant EU policies and Action Plans must be based on the principle of mutual respect with the third countries involved; a resolution of any problems that may arise should be sought through political dialogue and negotiations.
(11) Selleks et aidata liikmesriikidel rahastada investeeringuid kohalikku tootmisesse ja infrastruktuuri, on kättesaadavad mitmesugused ühenduse vahendid, nagu Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) laenud ja tagatised või regionaal-, struktuuri- või ühtekuuluvusfondi vahendid.
(11) Different sources of Community funding are available to support Member States to finance the necessary investment in indigenous production and infrastructure, notably loans and guarantees from the European Investment Bank ("EIB") and the European Bank for Reconstruction and Development ("EBRD") or funding from regional, structural or cohesion funds.
EIP, EBRD ning ühenduse välisvahendite (nt Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, ühinemiseelse abi rahastamisvahend ja arengukoostöö rahastamisvahend) abil saab energiavarustuse kindluse parandamiseks rahastada kolmandates riikides (eelkõige Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides) võetavaid meetmeid.
The EIB, the EBRD and the Community external instruments such as ENPI, IPA and DCI can also finance actions in third countries (particularly the countries covered by the European Neighbourhood Policy) in order to improve security of energy supply.