natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Muudatused puudutavad peamiselt järgmisi punkte: „avaliku üleskutse” mõiste ja selle määratlus, tagatised põhiõiguste kaitsmisel, uute õigusrikkumiste toimepanemise katse karistamine ja viimase suhtes kohaldatavad jurisdiktsiooni eeskirjad.
This mainly concerns the following points: the concept of 'public provocation' and the definition thereof, safeguards relating to the protection of fundamental freedoms, the criminalisation of any attempt to commit one of the three new offences and the jurisdictional rules applicable thereto.
Mõiste „avalik üleskutse panna toime terroriakt”
The concept of 'public provocation to commit a terrorist offence'
Raportöör on seisukohal, et mõiste „avalik üleskutse panna toime terroriakt” määratlust tuleb täpsemalt piiritleda.
The rapporteur considers that the definition of 'public provocation to commit a terrorist offence' should be tightened up.
Esiteks on raportööri arvates mõiste „üleskutse” ise juba tema ebamääraseid piire arvestades segadust tekitav ja see tuleks asendada mõistega „õhutamine”, mida karistusõiguses sagedamini kasutatakse.
Firstly, she believes the very term 'provocation' may create confusion on account of its imprecision and that it should therefore be replaced by the term 'incitement', which is more commonly used in legal language.
Lisaks kasutas komisjon oma ettepanekus võtta vastu raamotsus
Furthermore, the Commission includes the concept of 'public incitement to violence or hatred' in its proposal
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2001:0664:FIN:FR:PDF rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kohta mõistet „avalik vägivalla või vaenu õhutamine”, seda mõistet kasutas ka nõukogu oma 26. veebruari 2008 aasta suunistes
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2001:0664:FIN:FR:PDF for a framework decision on combating racism and xenophobia (a choice also made by the Council in its 26 February 2008 guideline
Mis puudutab määratluse sisu, siis vajaksid raportööri arvates rangemat piiritlemist karistatavad käitumisviisid.
Concerning the substance of the definition, the rapporteur thinks that the range of behaviour which may be criminalised should be more strictly delineated.
Raportöör on seisukohal, et asjaomane käitumine peab tekitama „reaalse”, mitte üksnes hüpoteetilise terroriakti toimepanemise ohu, teisisõnu, õhutamise ja terroriakti toimepanemise tõenäosuse vaheline seos peab olema piisavalt konkreetne.
Hence she considers that the behaviour in question must constitute a 'genuine' danger - and not just a hypothetical one - that a terrorist offence would be committed (in other words, there must be a sufficiently close link between incitement and the possibility that a terrorist act will be perpetrated).
Kaitseabinõud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse valdkonnas
Safeguards relating to the protection of human rights and fundamental freedoms
Raportöör pooldab kindlalt õigusakti kaitseabinõude lisamist, mis on samaväärsed Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsiooni artikliga 12.
The rapporteur firmly supports the incorporation into the text of safeguard clauses equivalent to those laid down in Article 12 of the Council of Europe Convention on the Prevention of Terrorism.
Komisjon võttis küll oma ettepanekus peaaegu sõna-sõnalt üle nimetatud konventsioonis sisalduvad „avaliku üleskutse”, „värbamise” ja „väljaõppe” määratlused, kuid jättis kõrvale artiklis 12 sisaldunud kaitseabinõud, mida Euroopa Nõukogu peab aga karistustest lahutamatuks, sest neil on oluline osa karistuste tõlgendamisel.
Although in its proposal the Commission has incorporated almost word for word the definitions of 'public provocation', 'recruitment' and 'training' which are contained in that convention, it has omitted the safeguards provided for in Article 12 which the Council of Europe itself regards as indissociable from those concepts, since they have an essential role to play in interpreting them.
Raportöör soovib kõnealust väljajätmist ja sellest tulenevat tasakaalustamatust heastada ja lisada õigusakti uued sätted, mis tuletaksid liikmesriikidele ühelt poolt meelde ELi põhiõiguste harta järgimise vajadust ja nende kohustusi sõnavabaduse ja ühinemisvabaduse valdkonnas, ning teisalt asjaolu, et karistused peavad olema proportsionaalsed „taotletavate õiguspäraste eesmärkidega ja demokraatlikus ühiskonnas vajalikud” ning välistama „igasuguse omavolilise, diskrimineeriva või rassistliku kohtlemise”.
The rapporteur wishes to remedy this omission and the resulting imbalance by incorporating into the text new provisions intended to remind the Member States on the one hand of the need for them to uphold the EU Charter of Fundamental Rights and to meet their obligations as regards freedom of speech and freedom of association, and on the other hand of the fact that penalties must be proportionate ‘having regard to the legitimate aims pursued and the necessity thereof in a democratic society’ and exclude ‘any form of arbitrariness or of discriminatory or racist treatment’.
Kõnealused kaitseabinõud on raportööri arvates vältimatult vajalikud nii Euroopa kodanike õiguskindluse kui ka Euroopa Nõukoguga ühtse seisukoha tagamiseks.
In the rapporteur’s opinion, such safeguard clauses are essential both in terms of legal certainty for European citizens and in terms of consistency with the Council of Europe’s position.
Õigusrikkumise katse karistamine
Criminalisation of attempts
Raportöör jagab kõnealuses küsimuses komisjoni seisukohta, kes oma ettepaneku artikli 4 lõikes 2 välistab igasuguse kohustuse karistada artikli 3 lõike 2 punktides a–c loetletud uute õigusrikkumiste toimepanemise katseid.
In this respect the rapporteur is in agreement with the Commission which, in Article 4(2) of its proposal, excludes any obligation to criminalise an attempt to commit one of the three new offences listed in Article 3(2)(a) to (c).
Lahendus, mille nõukogu lõpuks oma 18. aprilli 2008. aasta suunistesse lisas - ja ühtlasi lisas Euroopa Nõukogu selle oma terrorismi tõkestamise konventsiooni - seisneb valikulises karistamises värbamise ja väljaõppe katse eest.
The arrangement finally adopted by the Council in its 18 April 2008 guideline (and also by the Council of Europe in the Convention on the Prevention of Terrorism) is that of optional criminalisation of attempted recruitment and training.
Ehkki raportööri arvates on kõnealune lahendus mõistlikum kui teatavate liikmesriikide poolt välja pakutud kohutuslik karistamine, tuleks siiski eelistada komisjoni sõnastuse juurde jäämist ning seega kõnealuses küsimuses muudatusettepanekut mitte esitada.
Although the rapporteur regards this arrangement as more reasonable than the mandatory criminalisation proposed by certain Member States, the rapporteur considers that it would be better to accept the Commission’s wording and hence not to table an amendment on this point.
Uute rikkumiste suhtes kohaldavad jurisdiktsiooni eeskirjad
The jurisdictional rules applicable to the new offences
Raportöör leiab nagu nõukogugi, et komisjoni poolt lisatud raamotsuse artikli 9 uus lõige 1 a läheb liiga kaugele ja see tuleks välja jätta.
Like the Council the rapporteur considers that the new paragraph 1a incorporated by the Commission into Article 9 of the framework decision goes much too far and should thus be dropped.
Sellise ettepaneku tegid alguses ka mitmed delegatsioonid nõukogus.
This is in any case what had initially been proposed by a number of delegations within the Council.
Raportöör suhtub terrorismiohtu väga tõsiselt, tunneb muret viimastel aastatel kasvanud terroristliku propaganda veebilehekülgede arvu (praegu on olemas ligikaudu 5000 veebilehte) ja mõju üle, mida kõnealune propaganda võib avaldada käitumisele ja terroristide ridadesse värbamisele.
The rapporteur takes the terrorist threat very seriously and is concerned at the huge increase over the last few years in the number of terrorist-propaganda sites (of which there are currently approximately 5000) and at the impact which those sites may have, particularly in terms of the radicalisation of behaviour and of recruitment to the terrorist cause.
Raportöör on sellele vaatamata seisukohal, et kuigi kõnealuse probleemiga on äärmiselt oluline tegeleda, tuleks olla eriti ettevaatlik probleemi käsitlemisviisi osas, sest nii tundliku küsimuse puhul valitseb oht, et tahe parandada Euroopa kodanike turvalisust toob konkreetselt kaasa samade kodanike õiguste ja vabaduste piiramise.
She nonetheless considers that, although tackling the problem is essential, particular care should be taken over how this is done, since in such a sensitive area the risk is that efforts to increase the security of European citizens will in practice result in restrictions on those citizens’ rights and freedoms.
Raportööri esimeseks mureküsimuseks on seega saavutada tasakaalustatud ja juriidiliselt selge õigusakt, mis võimaldab omavahel ühendada tõhusama terrorismivastase võitluse ja inimõiguste ja põhivabaduste kaitse kõrge taseme.
Her first concern is thus to draw up a balanced and legally clear text which will enable greater effectiveness in the fight against terrorism to be combined with a high level of protection for human rights and basic freedoms.
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus, millega muudetakse raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta
on the proposal for a Council framework decision amending Framework Decision 2002/475/JHA on combating terrorism
Raamotsus 2002/475/JSK oli omal ajal oluline samm terrorismivastase võitluse jaoks ELis.
Framework Decision 2002/475/JHA was a landmark in the combating of terrorism in the EU.
Tänu sellele otsusele ühtlustati kõikides liikmesriikides terrorismi mõiste ja kõnealuse tegevuse puhul kohaldatavad karistused.
It enabled the definition of terrorism, and the penalties for it, to be harmonised across the Member States.
Komisjon on esitanud ettepaneku raamotsuse muutmiseks , eesmärgiga ajakohastada kehtivat juriidilist arsenali ja eelkõige selge kavatsusega luua nõuetekohane õiguslik raamistik küberterrorismi jaoks.
The Commission has submitted a proposal for the amendment of that Framework Decision with the aim of updating that legal arsenal and, above all, with the clear intention of establishing an appropriate legal framework against cyberterrorism.
Komisjoni ettepanekuga lisatakse algsesse teksti kolm kuritegu:
The Commission proposal adds three further criminal offences to the original text:
§ avalik üleskutse panna toime terroriakt,
§ public provocation to commit terrorist offences;
§ värbamine terroristlikel eesmärkidel ja
§ recruitment for terrorism, and
§ väljaõpe terroristlikel eesmärkidel.
§ training for terrorism.
Komisjon on võtnud suurel määral aluseks Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsiooni, mis muu hulgas käsitleb neid kolme rikkumist.
The Commission has to a large extent based its proposal on the Council of Europe Convention on the Prevention of Terrorism, which, inter alia , recognises those three types of criminal offence.
Ehkki nii ei tundu, annab nende kolme kuriteo lisamine olulise lisandväärtuse, kuna raamotsuse kohaldamisala on laiem.
Despite appearances, the inclusion of those three offences is unquestionably of added value since it broadens the scope of the Framework Decision:
§ Esiteks on raamotsuses sätestatud terroristliku tegevuse määratlus laiem ja terviklikum kui Euroopa Nõukogu konventsioonis sätestatud määratlus.
§ Firstly, the definition of ‘terrorist activity’ established by the Framework Decision is broader and more complete than the one deriving from the Council of Europe Convention.
Näiteks ükski ÜRO konventsioonidest, millele Euroopa Nõukogu konventsioonis viidatakse, ei hõlma tsiviilelanike surma tulirelvade tõttu (ainult lõhkeainete tõttu
For example, none of the UN Conventions to which it refers covers the death of civilians caused by firearms (not simply explosives
Vt Euroopa Nõukogu konventsiooni lisa. ).
See the Annex to the Council of Europe Convention. ), and
§ Teiseks on raamotsuse õiguslik kord väga terviklik ja sisaldab näiteks karistuste süsteemi, mida kohaldatakse automaatselt mainitud kolme kuriteo puhul.
§ Secondly, the legal regime established by the Framework Decision is very comprehensive, including, for example, a system of penalties that would apply automatically to the three offences mentioned.
On siiski eriti tähtis, et liikmesriigid ratifitseeriksid võimalikult kiiresti Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsiooni, kuna mõlema õigusakti paralleelne ja kombineeritud kohaldamine annaks ELi kodanikele ja Euroopa Nõukogu liikmesriikide kodanikele parimad tagatised.
Nevertheless, it is essential for the Member States to ratify the Council of Europe Convention on the prevention of terrorism as quickly as possible, since the parallel and combined implementation of both those instruments would provide maximum guarantees for citizens of the Union and nationals of the member states of the Council of Europe.
Inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmisega seoses on äärmiselt oluline selgitada algusest peale, et kehtiva õigusliku raamistikuga on need õigused, eriti sõna- ja ühinemisvabadus täielikult tagatud nii raamotsuses (artikli 1 lõikes 2), Euroopa Liidu õigusaktides (Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas) ning isegi inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis, mille põhimõtteid ja sätteid tuleb ELis järgida.
As regards the protection of human rights and fundamental freedoms, it is vital to make it clear from the outset that, under the current legal framework, those rights, and particularly the freedom of expression and of association, are fully guaranteed at the level both of the Framework Decision (Article 1(2)) and of the European Union (Article 6 TEU and the EU Charter of Fundamental Rights), as well as in the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, to whose principles and relevant case law the EU is subject.
Ei ole üleliigne raamotsust täpsustada ning sõna- ja ühinemisvabadust rõhutada ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartale viidata.
There is nothing superfluous in making clarifications to the Framework Decision that lay the emphasis on freedom of expression and association or refer to the Charter of Fundamental Rights.
On siiski äärmiselt oluline selgitada, et ELi õigussüsteem kaitseb iseenesest täielikult inimõigusi.
Nevertheless, it is vital to make it clear that the EU legal system, per se, fully protects human rights.
Kõik katsed vastandada terrorismivastast võitlust ja inimõiguste kaitset (kui võtta arvesse väidet, et terrorismi vastu saab võidelda üksnes inimõigusi kahjustades) tuleb täielikult kõrvaldada: tegemist ei ole kaugeltki kahe kokkusobimatu eesmärgiga, terrorismivastase võitluse peamine õigustus on inimõiguste kaitse.
Any attempt to counterpose the combating of terrorism and the protection of human rights (implying that terrorism can only be combated to the detriment of human rights) should be emphatically discarded: far from being mutually incompatible objectives, the protection of human rights is the main justification for the combating of terrorism.
Selline väärkäsitus on kunstlik, õiguslikult vale ja poliitiliselt ohtlik.
Any notion of a dichotomy is artificial, legally flawed and politically dangerous.
Väljaõpet terroristlikel eesmärkidel soovitatakse samuti määratleda õigusrikkumise katsena, kuna veel kasutamata väljaõppe struktuuride avastamine ja neutraliseerimine on reaalne võimalus ning seda tuleb võtta arvesse.
Lastly, with regard to training for terrorism, it is suggested that attempting to provide training should also be qualified an offence, since there is a real possibility of training facilities being discovered and dismantled before they have been used, and this must be taken into consideration.
Kuigi komisjoni ettepanekus on parandamisruumi, on see siiski asjakohane, kuna see tähendab olulist sammu edasi terrorismivastase võitluse tõhustamiseks ELis.
In short, and although it could be improved upon, the Commission proposal is an appropriate one, as it constitutes a major step towards a more effective combating of terrorism in the EU.
Tuleb rõhutada, et komisjoni ettepanekuga ei võimaldata liikmesriikidel üksnes võidelda küberterrorismi vastu, vaid ka neutraliseerida kõik terrorismile avalikult üles kutsuvad ja terrorismi toetavad avalikud sõnumid, mis tahes vahendi abil ja igal pool.
It should be highlighted that the Commission proposal would enable the Member States not only to counteract cyberterrorism, but also to neutralise any publicity that constitutes public provocation to commit terrorism, or apologias for it, via any medium and in any place.
Eespool nimetatud põhjustel ja vaatamata muudatusettepanekutele, mis selles raportis esitatakse, tuleb komisjoni ettepanekut toetada.
For the reasons stated above, the Commission proposal should be supported, subject solely to the amendments proposed in this report.
Õiguskomisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
The Committee on Legal Affairs calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affaire, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
(4 a) Kuigi küberterrorismivastane võitlus on prioriteet, tuleb kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides karistatavaks muuta ka avalik üleskutse terrorismile, kuna on vaja neutraliseerida kõik terrorismile avalikult üles kutsuvad ja terrorismi toetavad avalikud sõnumid, mis tahes vahendi abil ja igal pool.
(4a) While the combating of cyberterrorism is a priority, the relevance of criminalising public provocation in all the EU Member States also stems from the need to neutralise any type of publicity that constitutes public provocation to commit terrorism, or apologias for it, via any medium and in any place.
(12 a) Käesolevas ettepanekus sisalduvad muudatused täiendavad Euroopa Nõukogu 16. mai 2005. aasta terrorismi tõkestamise konventsiooni ning seetõttu on hädavajalik, et paralleelselt käesoleva otsuse jõustumisega ratifitseeriksid kõik liikmesriigid kõnealuse konventsiooni võimalikult kiiresti.
(12a) The amendments contained in this proposal are complementary to the Council of Europe Convention on the Prevention of Terrorism of 16 May 2005, and it is therefore essential, in parallel with the entry into force of this Decision, that all Member States ratify that Convention.
Euroopa Nõukogu konventsioonis sätestatud kuritegude lisamine ELi õiguslikku raamistikku, eriti raamotsusesse 475/2002 annab olulise lisandväärtuse, kuna neid kuritegusid reguleeritaks terviklikuma õigusliku korra raames.
Including the offences set out in the Council of Europe Convention within the Union’s legal framework, and more specifically Framework Decision 2002 475/JHA, is unquestionably of added value since this would insert those offences into a more comprehensive legal regime.
Otsus 2002/475/JSK
Decision 2002/475/JHA
Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse aluspõhimõtteid, mis on kirja pandud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 , ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud õigusi, eelkõige sõna- ja ühinemisvabadust .”.
This Framework Decision shall not have the effect of modifying the obligation to respect fundamental rights and fundamental legal principles as enshrined in Article 6 of the Treaty on European Union or the rights recognised in the Charter of Fundamental Rights of the European Union, especially the freedom of association and the freedom of expression.".
Otsuse artikli 1 lõiget 2 tuleb ajakohastada, lisades viite Euroopa Liidu põhiõiguste hartale.
Article 1(2) of the Framework Decision should be updated with a reference to the EU Charter of Fundamental Rights.
Kaht põhivabadust, sõna- ja ühinemisvabadust, tuleb omakorda mainida eraldi, et raamotsuse väärtõlgendus neid ei kahjustaks.
Similarly, it would be appropriate to emphasise the two fundamental freedoms liable to be prejudiced by erroneous interpretation of the Framework Decision: freedom of association and freedom of expression.
„Kõik liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 1 lõikes 1 ja artiklis 3 nimetatud õigusrikkumise katse, välja arvatud artikli 1 lõike 1 punktis f nimetatud valduses hoidmine ning artikli 1 lõike 1 punktis i ja artikli 3 lõike 2 punktides a–c nimetatud õigusrikkumised muudetakse karistatavaks.”
"Each Member State shall take the necessary measures to ensure that attempting to commit an offence referred to in Article 1(1) and Article 3, with the exception of possession as provided for in Article 1(1)(f) and the offences referred to in Article 1(1)(i) and Article 3(2)(a) to (c) , is made punishable.".
„Kõik liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 1 lõikes 1 ja artiklis 3 nimetatud õigusrikkumise katse, välja arvatud artikli 1 lõike 1 punktis f nimetatud valduses hoidmine ning artikli 1 lõike 1 punktis i ja artikli 3 lõike 2 punktides a ja b nimetatud õigusrikkumised muudetakse karistatavaks.”
"Each Member State shall take the necessary measures to ensure that attempting to commit an offence referred to in Article 1(1) and Article 3, with the exception of possession as provided for in Article 1(1)(f) and the offences referred to in Article 1(1)(i) and Article 3(2)(a) and (b) , is made punishable.".
Väljaõpe katset terroristlikel eesmärkidel tuleb käsitleda kuriteona kõikides ELi liikmesriikides.
It is necessary for attempted training to be considered an offence in all the EU Member States.
Veel kasutamata väljaõppe struktuuride avastamine ja neutraliseerimine on reaalne, mitte teoreetiline võimalus ning seda tuleb võtta arvesse.
There is a very real possibility of training facilities being discovered and dismantled before they have been used, and this is something that must be taken into consideration.
Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 121 (Menetlus Euroopa Kohtus) muutmine
on amendment of Rule 121 of Parliament's Rules of Procedure on proceedings before the Court of Justice
– võttes arvesse õiguskomisjoni esimehe 26. septembri 2007. aasta kirja;
– having regard to the letter from the chairman of the Committee on Legal Affairs of 26 September 2007,
– võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ( A6-0324/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A6‑0324/2008 ),
Artikkel 121 – lõige 3 a (uus)
Rule 121 - paragraph 3a (new)
President esitab Euroopa Parlamendi nimel kohtuasjade kohta tähelepanekuid või astub nendes menetlusse pärast vastutava komisjoniga konsulteerimist.
The President shall submit observations or intervene on behalf of Parliament in court proceedings after consult ing the committee responsible .
Kui president kavatseb vastutava komisjoni soovitusest kõrvale kalduda, teavitab ta sellest vastavat komisjoni ja edastab küsimuse esimeeste konverentsile, märkides ära oma otsuse põhjused.
Where the President intends to depart from the recom me ndation of the committee responsible , he shall inform the committee accordingly and shall refer the matter to the Conference of Presidents , stating his reasons.
Kui esimeeste konverents on arvamusel, et Euroopa Kohtu menetluses olevas kohtuasjas, mis käsitleb parlamendi akti kehtivust, ei ole parlamendil erandkorras vaja tähelepanekuid esitada või menetlusse astuda, esitatakse küsimus arutamiseks viivitamata täiskogule.
Where the Conference of Presidents takes the view that Parliament should , exceptionally , not submit observations or intervene before the Court of Justice where the legal validity of an act of Parliament is being questioned , the matter shall be submitted to plenary without delay.
Edasilükkamatutel juhtudel võib president võtta ettevaatusabinõusid, et pidada kinni asjaomase kohtu seatud tähtaegadest.
In case s of urgency, the President may take precautionary action in order to comply with the time limits prescribed by the court concerned .
Sellistel juhtudel rakendatakse käesolevas lõikes sätestatud menetlust võimalikult kiiresti.
In such case s , the procedure provided for in this paragraph shall be implemented at the earliest opportunity.