natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See käsitleb eelarveasutuse 2010. eelarveaastaks vastuvõetud projekte/tegevusi, keskendudes 32 uuele projektile / 22 uuele tegevusele ning käimasolevatele projektidele/tegevustele, mille osas eraldati lisaks kulukohustusi.
It covers the projects/actions adopted by the Budgetary Authority for the Budget 2010, focusing on the new 32 projects/22 actions, and existing projects/actions for which additional commitment appropriations were approved.
Dokumendis tuvastatakse tegevuste rakendamise eest vastutavad isikud ja visandatakse rakendamise kava.
It identifies the authorising officers responsible for the implementation of these actions and outlines the plans for implementation.
Kooskõlas läbivaadatud finantsmääruse artikli 49 punktidega 6a ja b esitatakse koos 2011. aasta eelarve projektiga teine aruanne.
A second report will be transmitted with the Draft Budget (DB) 2011, as required by Article 49, point 6a and b of the revised Financial Regulation.
See on üksikasjalikum ja annab teavet lõppjärgus olevate katseprojektide ja ettevalmistavate tegevuste kohta, s.t projektide ja tegevuste kohta, mille osas 2010. aastaks ei ole uusi kohustusi võetud, kuid millele on siiski makseid eraldatud.
This will be more detailed, and will also provide information on pilot projects and preparatory actions which are in the completion stage, i.e. for which there are no new commitments in 2010, but which still have payment appropriation.
Toetudes eelmiste aasta meetmetele, on üldine eesmärk saada andmeid selle kohta, kuidas töötajate lähetamine praktikas toimub.
Building on last year' actions, the overall objective is to obtain better data on how posting of workers takes place in practice.
Eesmärgi saavutamiseks on ette nähtud kolm eri tegevust.
The objective is pursued through 3 separate actions:
Toetuste andmine algatustele, mis aitavad kindlaks teha lähetatud töötajate tegelikke töö- ja elutingimusi ning seda, kuidas liikmesriigid, sotsiaalpartnerid ja tööinspektsioonid tegelikult töötavad.
The provision of grants for initiatives which help exploring the real working and living conditions of posted workers and how the Member States, social partners and labour inspectorates work in practice.
Nimetatud meetme konkreetsed eesmärgid on:
The specific objectives of this measure are:
– edendada asjakohase teabe vahetamist, parimate tavade rakendamist ning liikmesriikide olukorrast ülevaate avaldamist ja
- to promote the exchange of relevant information, establish best practices and publish an overview of the state of play in the Member States and
– uurida küsimusi ja raskusi, mis võivad tekkida töötajate lähetamist käsitlevate õigusaktide praktikas kohaldamisega seoses, samuti nende praktikas rakendamist.
- to examine any questions and difficulties which might arise in practical application of the posting of workers legislation, as well as in its enforcement in practice.
Töötajate lähetamise õiguslike aspektide uurimine Euroopa Liidu teenuste osutamise raamistikus, mille käigus vaadeldakse raskusi, mis võivad tekkida töötajate lähetamist käsitlevate õigusaktide praktikas kohaldamisega seoses, samuti nende praktikas rakendamist.
A study on the legal aspects of the posting of workers in the framework of the provision of services in the European Union, which will examine any difficulties which might arise in practical application of the posting of workers legislation, as well as in its enforcement in practice.
Töötajate Euroopa Liidus lähetamise majandusliku ja sotsiaalse mõju uurimine eesmärgiga hinnata piiriülese teenuste osutamise kontekstis töötajate lähetamise majanduslikku ja sotsiaalset mõju, keskendudes sektoritele, kus töötajate lähetamine on kõige rohkem levinud, ja liikmesriikidele, milles on kas vastuvõtva või lähetava riigina lähetatud töötajate arv suhteliselt kõige suurem.
A study on the economic and social impact of the posting of workers in the European Union, which will aim to assessing the economic and social effects associated with the phenomenon of posting of workers in the context of cross-border service provision focussing on those sectors where the use of posting of workers is most widespread and on those member States with a relatively larger presence of posted workers either as receiving or sending countries.
2009. aastal esitati taotlused kõigi kolme tegevuse osas ning 2009. aastaks olid sõlmitud vastavad lepingud.
Calls were made in the course of 2009 for all 3 actions and the contracts were signed by the end of 2009.
Prognoos 2010. aastaks
Forecast for 2010
Kooskõlas 2010. aasta eelarve märkusega tuleks käivitada katseprojekt praeguse kriisi tööhõivega seotud ja sotsiaalsete tagajärgede leevendamiseks, et katsetada viise, kuidas edaspidi tugevdada Euroopa tasandil kriisi negatiivsete mõjude leevendamiseks tehtavaid ühiseid jõupingutusi.
According to the budgetary remark included in the 2010 Budget, in order to help alleviate the employment and social consequences of the current crisis, a Pilot Project should be launched to test further ways of strengthening the collective efforts to mitigate the negative impact of the crisis at the European level.
Katseprojektis tuleks analüüsida, millisel määral on võimalik rahandus- ja majanduskriisi tõttu ohtu sattunud töökohti tõhusalt säilitada, kehtestades sellel eesmärgil sellised meetmed nagu lühiajalised töökorraldused ja väljaõpe.
Through the Pilot Project, it should be analysed to what extent jobs that at risk due to the financial and economic crisis can be effectively maintained by introducing measures such as short-time working arrangements and training.
Rakendada tuleks parimaid tavasid ning edendada asjakohase teabe vahetust.
Best practices should be established and the exchange of relevant information promoted.
Selliste eesmärkide saavutamiseks avaldatakse 2010. aasta esimeses kvartalis antud teemal kolm pakkumiskutset.
In order to meet such objectives, three calls for tender will be published during the first quarter 2010 regarding the following issues.
Uurimus teemal „Lühiajaline töökorraldus kriisi ajal ning saadavad õppetunnid”
Study on "short-time working arrangement during the crisis, and lessons to learn"
Paljudes liikmesriikides on tööhõive vähendamise asemel tööturg kriisile nõudmise vähenedes kõigepealt reageerinud tootmise ja tööaja reguleerimisega.
In many Member States labour markets have in the first instance reacted on the crisis by adjusting production and aggregate working time to counter the slump in demand rather than reducing employment levels.
Eurooplaste töökohti on majanduslanguse esialgse mõju eest kaitstud lühiajaliste hüvituskavadega, mille kohaselt on töötajatel võimalik taotleda riigilt ajutist toetust, et täiendada nende töötajate palkasid, kelle tööaega on lühendatud.
Short-time compensation programmes whereby employers can apply for temporary state assistance to top up the wages of workers working reduced hours, have protected European jobs from the initial impact of the recession.
Uurimuses tuleks analüüsida selliste sisemiste kohandamismeetmete (nt lühendatud tööaeg, ajutine sulgemine) tegelikku mõju Euroopa Liidu (EL) tööturule ning seda, mil määral see on võrreldav varasemate kriisiolukordadega.
The study should analyse in how far these schemes have indeed affected the relative resilience of the European Union (EU) labour market to date owing to these internal adjustment measures (e.g. short-time working schemes and shorter working hours, temporary closures etc.) and how this compares to earlier experiences with similar measures in earlier crisis situations.
Uurimuses tuleks samuti hinnata valitsuste võetud meetmeid tagamaks sellise korralduse tõhusust, nt abikõlbulikkuse kriteeriumide analüüsi teel.
The study should also assess measures taken by governments to ensure that these arrangements have been most effective for example by analysing provisions with regard to eligibility criteria.
Samuti tuleks selles analüüsida, kui tõhus on tööaja lühendamise meetmete ühendamine tööalase väljaõppega ja seda, kas see tagab asjaomastele töötajatele paremad võimalused töö leidmiseks (nt kas seeläbi on võimalik uuele töökohale üleminek).
The study should also analyse the effectiveness of measures that couple short term work arrangement with work-related training in terms of the impact thereof on the employability of workers concerned (e.g. if this facilitates possible transition to new jobs).
Uurimises peaks samuti analüüsima, kas ja kuidas piiratakse meetmetega seotud tühikulude ohtu.
The study should also analyse how and if the risks of deadweight losses connected to these measures has been limited.
Lisaks peaks selles analüüsima eri sidusrühmade rolli, sealhulgas riigiasutuste, riiklike tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite, linnavalitsuste ning muude tööturu sidusrühmade rolli.
Furthermore the study should analyse the role of different stakeholders in this context including national authorities, public employment services, social partners, municipalities and other labour market stakeholders.
Uurimus teemal „Praktikakohtade pakkumus Euroopa Liidus”
Study on "the apprenticeship supply in Member States"
Uuringu eesmärk on hinnata kriisi mõju oma haridusteed lõpetavate (noorte) inimeste olukorrale ja seda, kui suur on nende oht jääda töötuks või ajutiselt tegevuseta ja seda, kas need ohud jäävad kehtima isegi majanduse taastumise järgsel perioodil.
The objective of the study is to make an assessment of the impact of the crisis on the situation of (young) people now finishing their education and what the subsequent risk is that they are facing in terms of unemployment and inactivity spells and if this risks to have further consequences in terms of their employability even after recovery.
Uurimuses tuleks esitada soovitused, kuidas kõige paremini toetada praegu tööturule sisenevaid noori inimesi nt ametissevõtmise, praktilise tööga seotud väljaõppe kaudu või luues edasiõppimisvõimalusi, mis aitavad omandada põhipädevusi, et edaspidi tööturul läbi lüüa.
The study should make recommendations as how to best support young people now seeking to enter the labour market for example in the form of job placements, practical job-linked training, or access to further studies to gain the key competences needed for future labour market success.
Samuti peaks selles hindama praegu praktikakohtadega seoses kehtivaid tavasid ettevõtetes ja avalikus sektoris ning hindama riiklike eesmärkide seadmise potentsiaali ja võimalusi õppimisega seotud liikuvuseks, sealhulgas ettevõtetes koolitatavatele isikutele, ning kutseõppes ja -koolituses osalevatele isikutele.
The study should also assess current practices of apprenticeships in companies and the public sector and assess the potential of setting national targets and more opportunities for learning mobility, including for apprentices and for vocational education and training and graduate trainees.
Uurimises tuleks samuti määratleda ELi roll parimate tavade ja vastastikkuse õppimise projektide levitamises ning praktikakohtade kvaliteedi parandamises ning soovituste andmises võimalike meetmete kohta, mille eesmärk on ärgitada ettevõtteid pakkuma rohkem praktikakohti ning investeerima uute töötajate, sealhulgas praktikantide tööalase konkurentsivõime suurendamisse.
The study should also indentify the EU role in dissemination of best practices and mutual learning projects as well as in increasing the quality of apprenticeships as well as provide recommendations on potential measures that should be envisaged to incite companies to offer more traineeship places and to invest themselves in increasing the employability of new staff including apprentices.
Uurimus teemal „Terviklik ülevaade praktikakohtadest liikmesriikides”
Study on "a comprehensive overview on traineeships arrangements in Member States"
Viimastel aastatel on püsinud kaks põhilist struktuurilist puudust noorte inimeste tööturgu integreerimisel: kõrge tööpuudus noorte seas paljudes liikmesriikides ning noorte töökohtadega sageli kaasnev madal kvaliteet ja ebaturvalisus.
Over the last years, two main structural weaknesses in the labour market integration of young people have persisted: high levels of youth unemployment in many Member States and low quality and insecurity of many jobs occupied by young people.
Puudused hariduse ja tööelu ühendamisel algstaadiumis ning püsivalt kõrgena püsiv liiga madala tasemega oskuste ja pädevustega noorte arv (eelkõige koolist väljalangenute seas) takistavad edukat ja ladusat üleminekut hariduse omandamiselt töötamisele.
Weaknesses in linking education and employment at an early stage and the persistently high number of young people with too low levels of skills and competences (particularly the ‘early school leavers’) impede a successful and smooth transition from education to employment.
Paljudes riikides on probleemid koondunud konkreetsete noorte rühmituste, sisserändajate ja teatud rahvusvähemuste ümber.
In many countries problems are more concentrated among specific groups of young people, migrants and some ethnic minorities.
See on eriti murettekitav, kuna kõnealused noored moodustavad eelkõige linnades aina kasvava osa noorte inimeste populatsioonist.
This is particularly worrying since these young people form an increasing proportion of the youth population especially in urban areas.
Samal ajal on aina raskem rahuldada nõudlust oskustööliste järele, kuna paljudes liikmesriikides ei ole kvaliteetse ja atraktiivse kutsehariduse ja -koolituse andmine piisav.
At the same time, the demand for highly skilled workers is increasingly difficult to match, as the provision of high quality and attractive vocational education and training is insufficient in many Member States.
Uurimuses tuleks vaadelda, kuidas liikmesriikides nende probleemidega praktikakohtade abil tegeldakse.
The study should look at how traineeships arrangements in Member States deal with these problems.
Selleks antakse uurimuses ülevaade liikmesriikides pakutavatest noortele mõeldud ettevõttesisestest ja riiklikest praktikakohtadest ning nende tingimustest.
To do so the study will present an overview per Member State of the availability of in-company and public traineeship places for young people and the conditions in which these traineeships take place.
Uurimuses tehakse kindlaks antud valdkonnas viimase 5 aasta jooksul toimunud muutused, pöörates erilist tähelepanu kriisi tagajärgedele.
The study will identify eventual changes in this context over the last 5 years and in particular address the consequences of the crisis.
Hinnatakse praktikakavade potentsiaali noortele kindlustunde tagamisel ning selliste kavade ja isiklike haridus- ja koolituseeliste vahelist suhet.
The study will assess the potential of traineeship programmes in terms of providing security for young people and the relationship between these programmes and individual choices of education and training pathways.
Uurimuses analüüsitakse ka eri võimalusi, sealhulgas haridusasutuses omandatud kutsehariduse ja ajutiste töökorralduste rolli noorte tööturule sisenejate kujundamisel.
The study will also look into options to including school-based vocational education and temporary work arrangements in providing stepping stones for young labour market entrants.
Samuti hinnatakse praktikakavade tõhusust noortele töötamisvõimaluste pakkumisel ning noorte pikaajalise töötuse vältimisel.
The study will also analyse the effectiveness of traineeship programmes in terms of providing employment opportunities for the young and avoiding longer spells of unemployment among young people.
Teisest küljest korraldatakse teabeüritusi, et edendada asjakohase teabe vahetamist ning teostatavate uurimuste tulemusel luua ja avalikustada parimad tavad.
On another hand, in order to promote the exchange of relevant information and establish and publicise best practises following the results of the studies that will be launched, dissemination events will be organised.
Komisjon avaldab eespool kirjeldatud tegevustega seoses kolm pakkumiskutset.
The Commission will publish three calls for tenders which contains the above mentioned action.
Komisjon eraldab selleks meetmeks 1 000 000 eurot.
The Commission will use the allocated EUR 1.000.000 for this action.
Pakkumiskutsed avaldatakse 2010. aasta esimeses kvartalis.
The calls for tenders will be published during the first quarter 2010.
Meetmed viiakse ellu alates 2010. aasta kolmandast kvartalist kuni 2011. aastani.
This action will be implemented starting on the 3rd Quarter 2010 and end during 2011.
Kuigi töötajate liikumine on Euroopa Liidus (EL) suures osas positiivne, on teatavaid potentsiaalseid negatiivseid kõrvalmõjusid, eelkõige ohustatud olukorras olevatel töötajatel.
Whereas free movement of workers in the European Union (EU) is largely positive, there are potentially negative side effects, in particular for vulnerable workers.
Nimetatud katseprojekti eesmärk on aidata ohustatud olukorras olevatel töötajatel võõrustajariigis mõnedest sellistest raskustest, sealhulgas sotsiaalsetest raskustest üle saada.
The aim of this pilot project is thus to help overcoming some of the difficulties, including various social difficulties, faced by the vulnerable workers in the host country.
Projektiga tunnistatakse, et ohustatud olukorras töötajatele abi osutamisel esineva lõhe täidab sageli kodanikuühiskond.
The project recognizes that the gaps in the support to vulnerable workers are often filled by the civil society.
Seetõttu tuleks selle rolli toetada, et oleks võimalik luua võrgustikke ja partnerlusi ning ühendada nõustamisteenused ühtseks nõustamisstruktuuriks.
Its role should therefore be supported so that networks and partnerships could be created, and that advice services could be linked together into advice structures.
2009. aasta detsembris esitas komisjon EURESe tegevussuunad aastateks 2010−2013.
In December 2009 the Commission has put forward the Guidelines for the operations of EURES in the years 2010-2013.
Tegevussuundade arutelus võttis komisjon arvesse tööhõive ja sotsiaalkomisjoni arvamust „Euroopa tööalase liikuvuskava (2007−2010)”, milles muu hulgas kutsutakse üles parandama ohustatud olukorras olevate elanikerühmituste liikuvust ning aitama kaasa nende kogetavate takistuste kõrvaldamisele, luues selleks kvaliteetseid töökohti, võideldes diskrimineerimise vastu, lahendades sotsiaalse tõrjutuse uute vormidega seotud probleeme, toetades soolist võrdsust ja pereväärtusi ning tagades tõhusalt juurdepääsu töökohtadele, majutusteenustele ja transpordile.
While discussing these guidelines, the Commission took into account the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs on "The European Job Mobility Action Plan (2007-2010) which invites, inter alia, the Commission to facilitate the mobility of vulnerable groups of the population and help remove the obstacles they encounter by creating more quality jobs, combating discrimination, tackling new forms of social exclusion, supporting gender equality, supporting the family and effectively ensuring access to the workplace, accommodation services and transport.
Komisjon esitas oma ettepanekus EURESe tegevussuundade kohta üleskutse EURESe liikmetele: „luua koostöösidemed töötajate ja nende perede, eelkõige ohustatud töötajate rühmituste integreerimiseks info- ja abiteenuseid osutavate organisatsioonidega.
The Commission, in its proposal for the EURES guidelines has put forward an action which calls on EURES members to: "Establish cooperation mechanisms with organizations active in the provision of information and assistance for the integration of workers and their families, in particular vulnerable groups.
Nimetatud abinõu peaksid ellu viima võõrustajariigid.”
Host countries should carry out this action."
Komisjon teeb ettepaneku eraldada selleks meetmeks 1 000 000 eurot, mis antakse EURESele iga-aastaste toetustena alates 2010. aasta juunist.
The Commission proposes to allocate EUR 1.000.000 for this action, to be implemented through the annual grants for EURES starting in June 2010.
Esimese sammuna palutakse meetmeid rakendada valitud riikide rühmal.
As a first step, a select group of countries will be asked to implements these activities.
Komisjon avaldas 2009. aasta detsembris konkursikutse (VP/2009/008), mis sisaldas eespool osutatud meedet.
The Commission published a call for proposals (VP/2009/008) in December 2009 which contains the above mentioned action.
Komisjon on selleks meetmeks eraldanud 1 000 000 eurot, mis antakse EURESele iga-aastaste toetustena.
The Commission has allocated EUR 1.000.000 for this action, to be implemented through the annual grants for EURES.
Meede kestab 2010. aasta juunist kuni 2011. aasta maini.
This action will start in June 2010 and end in May 2011.
Esimese sammuna oodatakse, et nimetatud tegevused viivad ellu võõrustajariigid.
As a first step, it can be expected that the hosting countries will implements these activities.
Sotsiaalmajanduslike ettevõtete arendamine parandab stabiilset ja kvaliteetset tööhõivet ning seda mitte ainult sotsiaalabi poliitikaga seoses.
The development of social economy enterprises increases stable and quality employment, and not only in services related to social assistance policies.
Kooskõlas Euroopa Parlamendi sotsiaalmajandust käsitleva resolutsiooni, Lissaboni strateegia ja sotsiaalagendaga on oluline edendada selle sektori ettevõtete arendamist valitsuste ja äriettevõtete vaheliste koostööprojektide kaudu sõltumata sellest, kas need on kasumile suunatud või mitte, ning ülekantavate mudelite ja tavade edendamise teel, seda eelkõige kriisi ajal, kui marginaliseerumise ohus inimeste arv suureneb.
In line with the European Parliament Resolution on the social economy, the Lisbon strategy and the social agenda, it is important to promote the development of companies in this sector through collaborative projects between governments and businesses, be it profit oriented or not, promoting transferable models and practices, especially in times of crisis, when the number of people at risk of marginalization increases.
Seetõttu peaks projektiga kasvama äriühingute teadlikkus oma sotsiaalsest vastutusest läbi tööturule integreerimise toetamise; seega suurendatakse ebasoodsas olukorras olevate isikute (põllumajandus, tööstus, kaubandus jne) ühiskonda kaasamist.
Therefore the project should increase the awareness of the business community in its social responsibility, through support to companies concerned with integration to labour; and thus expand the areas of labour for social inclusion and employment of disadvantaged groups (agriculture, industry, trade etc.).
2010. aastal korraldatava konkursikutse järel viiakse projektid toetuste abil ellu.
The projects will be implemented through grants following a call for proposals to be organised in 2010.
Taotlustes tuleks pakkuda tõhusaid ja mõjusaid lahendusi vaadeldavale üldkogumile omastele sotsiaalmajanduslikele probleemidele; mis põhiliselt toimub haldusasutuste, tulundusühingute ja sotsiaalasusute vahelise koostöö kaudu.
Applications should propose effective and efficient solutions to socio-economic issues specific to the territory of reference populations; essentially through collaboration between administrations, for-profit and social enterprises.
Seetõttu tuleks projektidega ette näha uuenduslikuks halduseks või sotsiaalse heaolu näitajate sõnastamiseks võimeliseks olevate avalike asutuste ja äriühingute vahel võrgustike loomine, millel on vaadeldavale üldkogumile kvantitatiivne mõju.
Therefore the projects should foresee the creation of networks among public institutions and businesses that are capable to innovate in governance or to formulate indicators of social well-being, with quantitative impact on the reference populations.
2010. aastaks ettenähtud eelarve on 1 500 000 eurot.
The budget available for 2010 amounts to EUR 1.500.000.
Ühenduse osalus ei tohiks ületada 80% abikõlbulikust abist.
The rate of the Community contribution should not exceed 80% of total eligible costs.
Esialgne ajakava
Indicative timetable:
Konkursikutsete avaldamine mai/juuni 2010
Publication of the call for proposals May/June 2010
Esitamise tähtaeg september 2010
Deadline for submissions September 2010
Otsuse langetamine detsember 2010
Award decision December 2010
Projekti(de) elluviimine 2011. aasta jooksul
Implementation of the project(s) during 2011