natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Võrgupüük kannatab kahjuks lisaks vähenevatele püügivõimalustele ka puruksrebitud võrkudest põhjustatud otseste kahjude tagajärjel.
Fishing with nets is also affected not only by the reduced catch opportunities, but also by direct damage due to torn nets.
Kõnealuste meetmete kogu ELi hõlmavat kooskõlastamist ning riikide õiguslike aluste ühtlustamist ei ole selles valdkonnas seni toimunud.
So far there has not been any EU-wide coordination of such measures and/or harmonisation of national legal bases in this field.
Kahes Euroopa Komisjoni poolt teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse viienda raamprogrammi raames rahastatavas projektis
Two projects financed by the European Commission under the 5th Framework Programme for Research and Development
FRAP (lõpetatud 2006) ja REDCAFE (lõpetatud 2005) käsitleti muu hulgas ka kalakasvatuse ja linnukaitse huvide konflikti kormoranide puhul, jõudes seejuures erinevate lõppjäreldusteni.
www.intercafeproject.net : INTERCAFE, financed under the COST programme as a follow-up to REDCAFE, is expected to be completed in autumn 2008. , FRAP (completed in 2006) and REDCAFE (completed in 2005), dealt inter alia with the conflict of interests between fish farming and the protection of birds in the case of cormorants, on which they reached differing conclusions.
Rahvusvahelisel tasandil arutati kormoranide juhtumit juba 1994. aastal Bonni konventsiooni
At international level, the issue of cormorants was discussed as long ago as in 1994 at the meeting of the CMS Scientific Council
ELi tasandil on ametlikke seisukohti ühenduse strateegia kohta kormoranide probleemi lahendamiseks võetud juba alates 1996. aastast
Official EU positions on a common strategy to solve the cormorant problem have existed since 1996
Euroopa kormoranide majandamise kava konkreetsed nõudmised esitati hiljuti 2007. aasta novembris Bonnis toimunud EIFACi
Recently, in November 2007, the Bonn Conference of EIFAC
Vt: ftp://ftp.fao.org/docrep/fao/010/i0210e/i0210e00.pdf (ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni Euroopa siseveekalanduse nõuandekomitee) konverentsi raames.
ftp://ftp.fao.org/docrep/fao/010/i0210e/i0210e00.pdf (European Inland Fisheries Advisory Commission of the FAO) adopted a list of specific recommendations on a European Cormorant Management Plan.
Kalanduse ja akvakultuuri nõuandekomitee (ACFA) liikmete enamus pooldas samuti niisugust kava
A majority of members of the AFCA (Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture) have likewise expressed themselves in favour of such a plan
Eri liikmesriikides seni lubatud meetmete eesmärk on peaaegu eranditult kormoranide teatud veekogudelt eemalehoidmine või eemale peletamine, st teistele veekogudele suunamine, kus kahjude tekkimise oht on väiksem.
The measures permitted hitherto in individual Member States nearly all have the aim only of keeping cormorants away from certain waters or scaring them away, i.e. diverting them to other waters where the danger of damage is less.
Arvukatest kasutatud meetoditest on intensiivses kalakasvatuses tulemuslikuks osutunud eelkõige väiksemate tiikide katmine.
Of the numerous methods employed, the one which has proved most effective in intensive farming in ponds has been suspending physical barriers above the ponds.
Suuremate tiikide ja looduslike veekogude puhul, kus katted ei ole otstarbekad, toimisid meetmed eelkõige siis, kui eemalepeletamist toetati üksikute mahalaskmistega
In the case of larger ponds and open waters, where this is not a practicable option, measures were most effective if the scaring effect was reinforced by shooting individual birds
1996. aastast kuni 2002. aastani andis Baierimaa loa ligikaudu 23 000 kormorani mahalaskmiseks, Prantsusmaal oli see arv aastatel 2003–2004 ligikaudu 30 000, ilma et see oleks nimetamisväärselt mõjutanud piirkonnas talvituvate kormoranide arvu. .
Between 1996 and 2002 the State of Bavaria approved the shooting of some 23 000 cormorants; France approved the shooting of some 30 000 in 2003-2004, without any significant impact on the number of cormorants wintering in the region. .
Kõikide peletamismeetodite tõhusus on siiski – kui suured kulud kõrvale jätta – piiratud seetõttu, et need toimivad ainult juhul, kui lindude koguarv piirkonnas on suhteliselt väike, nii et nad leiavad piisavalt toitu teistest lähedal paiknevatest veekogudest.
Quite apart from the considerable expense, however, the effectiveness of all methods of scaring is limited because they only work if the total number of birds in the region is relatively small, so that they can find enough food in other nearby waters.
Pesitsuskolooniatega seotud meetmed ja sekkumised on seni olnud lubatud vaid vähestes liikmesriikides ja ka seal ainult vähestel üksikjuhtumitel, erandiks on Taani.
So far, measures and interventions in breeding colonies have only been permitted in a few Member States, and even there – with the exception of Denmark – only in a few individual cases.
Pesitsuspaikade vähesus oli seni ainuke tegur, mis suutis kormoranide levikut säästvalt pidurdada.
So far, reducing the number of breeding sites has been the only factor which succeeded in bringing about a lasting reduction in the distribution of cormorants.
Teised kättesaadavad meetmed, näiteks pesitsuspaikade hävitamine, pesitsusajal segamine või munade õliga pritsimine, olid erinevatel põhjustel liiga töömahukad ja kulukad või poliitiliselt vastuolulised, et neid süstemaatiliselt rakendada.
Other available measures, such as destroying nesting places, disturbing birds during the breeding season or spraying the eggs with oil, have for various reasons proved too labour- or cost-intensive or politically controversial to be used systematically.
Õiguslik olukord
Legal situation
Kormoran on looduslikult esinev linnuliik ja sellisena kirjas nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivis 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta
The cormorant is a naturally occurring bird genus and as such covered by Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds
Avaldatud EÜT C 103, 25.4.1979. .
OJ C 103, 25.4.1979. .
Erinevalt alamliigist Phalacrocorax carbo carbo (atlandi kormoran), mis ei ole kunagi ohustatud olnud, oli alamliik Ph. carbo sinensis (mandriline kormoran) algselt ära toodud I lisas nende linnuliikide nimekirjas, kelle suhtes kehtivad eraldi kaitsemeetmed.
Unlike the subspecies Phalacrocorax carbo carbo ( ‘ Atlantic cormorant ’ ) , which has never been endangered, the subspecies Phalacrocorax carbo sinensis was originally listed in Annex I as a bird species to which special conservation measures applied.
1997. aastal kustutati ta siiski kõnealusest nimekirjast, sest hiljemalt alates 1995. aastast ei ole selle alamliigi asurkonnad enam ebasoodsates tingimustes olnud.
However, in 1997 it was deleted from this list, as the state of the population had ceased to be unfavourable in 1995 at the latest.
Kuna kormoran ei ole loetletud linnukaitsedirektiivi kütitavate liikide nimekirjades (II/1 ja II/2 lisa), on korrapärane jahipidamine välistatud.
As the cormorant is not included in the lists of species whose hunting is permitted by the Wild Birds Directive (Annexes II.1 and II.2), regular hunting is impossible.
Nii nagu kõik teisedki looduslikult esinevad liigid, on see linnuliik hõlmatud üldjuhul peaaegu absoluutse kaitsega, mis tähendab keeldu sihilikult püüda või tappa, pesi ja mune sihilikult kahjustada või hävitada ning sihilikult häirida, eelkõige pesitsusajal.
Like all other naturally occurring species, the genus as a rule enjoys virtually complete protection, for example as a result of the ban on deliberately trapping or killing them, deliberately damaging or destroying their nests or eggs, or deliberately disturbing them, particularly during the breeding season.
Liikmesriigid võivad siiski muude rahuldavate lahenduste puudumisel vastavalt linnukaitsedirektiivile
However, under the Wild Birds Directive
Sellise erandi lubamiseks tuleb aga esitada põhjendatud tõendid, et ähvardab „tõsine kahju”
In order for such a derogation to be permitted, however, clear proof must be provided that there is a danger of ‘serious damage’
Tekkinud kahju kohta teaduslike tõendite esitamist nõutakse küll sageli ja meeleldi, see ei ole aga igal üksikjuhtumil vajalik ning kindlasti mitte juhul, kui kahju on juba tekkinud.
While production of 'scientific proof' of damage having occurred is often and keenly called for, it is not needed in every individual case and certainly not where damage has already occurred.
Direktiivi kohaselt piisaks usutavatest näitajatest tõsise kahju tekkimise ohu kohta.
Under the terms of the Directive it would be sufficient to have plausible indicators that the danger of serious damage existed.
Põhjenduste hindamine jääb aga pädevate asutuste otsustada. .
However, it would be for the competent authorities to judge the validity of the case. .
Veenvate tõendite puudumisel kalastuspiirkondade ja looduslikult esinevate loomade ja taimede kahjustumise kohta, mis erandi tegemist õigustaksid, oleks selline tegevus linnukaitsedirektiiviga vastuolus.
In the absence of conclusive evidence of damage to fishing grounds and to wild fauna and flora which would justify a derogation, such actions would violate the Wild Birds Directive.
Tundub, et praktikas tõlgendatakse linnuliigist põhjustatud tõsise kahju mõistet erinevalt ja seetõttu vajab see selgemat määratlust.
In practice it seems that the concept of ‘serious damage’ caused by a bird species is interpreted in different ways, and a clearer definition of it is therefore required.
Liikmesriigid või nende liidumaad ja piirkonnad on selle kohaselt pädevad kormoranide poolt põhjustatud kahjude tõkestamise kohalike või piirkondlike meetmete heakskiitmise osas.
Member States or their Länder and regions are therefore responsible for approving local or regional measures to reduce damage by cormorants.
Viimastel aastatel on selle kohta olnud erinevaid ajaliselt või ruumiliselt piiratud näiteid: näiteks mahalaskmisload teatud piirkondades (Rootsi, Poola, Itaalia, Taani, Saksamaa, Austria), teatud perioodidel (Rumeenia, Eesti) või kehtestatud kvootide ulatuses (Prantsusmaa, Ühendkuningriik, Sloveenia); lisaks juhtumipõhiselt pesitsuskolooniatesse sekkumise lubamine (pesitsuspuude langetamine, munade viljatuks muutmine).
In recent years there have been various examples restricted in space or time: e.g. shooting permits for certain areas (Sweden, Poland, Italy, Denmark, Germany, Austria), for certain periods (Romania, Estonia) or for fixed quotas (France, United Kingdom, Slovenia); in particular cases approval has also been granted for intervention in breeding colonies (felling of nesting trees, rendering eggs infertile).
Osades ka pesitsuspiirkondadena olulistes liikmesriikides (nt Holland, Soome, Belgia) seevastu ei lubata kormoranide suhtes ka silmnähtavate kahjude korral mingeid meetmeid rakendada.
In some Member States which are also important as breeding areas (e.g. the Netherlands, Finland, Belgium), on the other hand, no measures of any kind are permitted against cormorants, even where manifest damage is occurring.
Raportöör on arvamusel, et kuigi kõnealuses valdkonnas kuulub esmane pädevus liikmesriikidele ja nendele alluvatele struktuuridele, on tõendatud, et ainult kohalike ja/või riiklike meetmetega ei ole võimalik säästvalt vähendada kormoranide mõju Euroopa kalavarudele ja kalandusele.
The rapporteur considers that, although primary responsibility in this field rests with Member States and their regional or local authorities, it has already been demonstrated that purely local and/or national measures are not capable of reducing for any length of time the impact of cormorants on European fish stocks and fishing.
Ühine, õiguslikult siduv ja kogu Euroopas tunnustatud ja rakendatud lähenemisviis oleks seetõttu mitte ainult tervitatav, vaid kindlasti vajalik ning tagaks, mis ei ole vähetähtis, kõikidele asjaomastele sidusrühmadele suurema õiguskindluse.
A common, legally binding approach which is accepted and applied throughout Europe would therefore not only be desirable but absolutely essential, and would also have the advantage of creating greater legal certainty for all interest groups concerned.
Pidades silmas ka kormorani kui rändlinnu suurt liikuvust, tundub kooskõlastatud ja kogu Euroopat hõlmav tegevuskava või majandamise kava olevat ainuke eesmärgile viiv lähenemine, mida ei tule mingil juhul käsitleda 1979. aasta linnukaitsedirektiiviga vastuolus olevana.
Bearing in mind also the very considerable mobility of the cormorant as a migratory bird, a coordinated action plan or management plan for the whole of Europe seems the only effective approach, and this need not by any means be regarded as contrary to the aims of the Wild Birds Directive of 1979.
Selline kava tagaks nimelt iseenesestmõistetavalt kõnealuse direktiivi kesksed kaitse-eesmärgid, eelkõige linnuliigi soodsa kaitsestaatuse.
Such a plan would, after all, naturally guarantee the central conservation aims of the Directive, particularly the ‘good conservation status’ of the genus.
Eesmärgiks ei ole kormoranide asurkonna reguleerimine eraldiseisva eesmärgina, vaid tasakaalu leidmine erinevate, kuid kõigiti õiguspäraste eesmärkide vahel kalavarude säästva kasutamise tähenduses: linnukaitse ja mitmekesise linnu- ja kalafauna säilitamine ühelt poolt ning kalurite ja kalakasvatajate õiguspärane huvi kalavarude ökonoomse kasutamise suhtes teiselt poolt.
The aim is not to regulate the cormorant population as an end in itself but to strike a balance between different but perfectly legitimate aims, in the interests of the sustainable use of fish stocks: bird conservation and maintenance of diverse bird and fish fauna on the one hand, and the legitimate interest of fishermen and fish farmers in the economic use of fish stocks on the other.
Selleks on vajalikud ka ajakohased usaldusväärsed andmed kormoranide tegelike asurkondade kohta, sest seni kasutada olnud arvud ei ole mitte üksnes suurel määral kõikuvad, vaid nende aluseks on sageli ka erinevad andmed (alamliigid, erinevad geograafilised levialad, pesitsevad populatsioonid jne).
To this end, up-to-date, reliable data on the actual cormorant populations are also needed, as the figures available so far not only seriously contradict one another, but are often based on differing criteria (sub-species, different geographical demarcations, breeding populations, etc.).
Naiste olukord Balkani maades
on the situation of women in the Balkans
naiste olukorra kohta Balkani maades
on the situation of women in the Balkans
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 6 ja 49;
– having regard to Articles 6 and 49 of the Treaty on European Union,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1979. aastal vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta;
– having regard to the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW) adopted by the UN General Assembly in 1979,
– võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevat resolutsiooni 1325 (2000);
– having regard to the UN Security Council Resolution 1325 (2000) on women, peace, and security,
– võttes arvesse inimõiguste Viini konverentsi (1993), kus tunnustati inimõigusi ja mõisteti hukka inimõiguste rikkumine kultuuri või traditsioonide nimel;
– having regard to the work of the Vienna Conference on Human Rights (1993), which affirmed human rights and condemned the violation of these rights in the name of culture or tradition,
– võttes arvesse Brüsseli deklaratsiooni inimkaubanduse takistamise ja selle vastu võitlemise kohta, mis võeti vastu 20. septembril 2002;
– having regard to the Brussels Declaration on Preventing and Combating Trafficking in Human Beings adopted on 20 September 2002,
– võttes arvesse komisjoni 2007. aasta arenguaruandeid kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide kohta;
– having regard to the Commission 2007 Progress Reports on the Candidate and Potential Candidate countries,
– võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2007. aasta teatist: ELi meetmed ebakindlates olukordades - säästvat arengut, stabiilsust ja rahu edendavad meetmed keerulises keskkonnas ( KOM(2007)0643 );
– having regard to the Commission communication of 25 October 2007 entitled: Towards an EU response to situations of fragility – engaging in difficult environments for sustainable development, stability and peace ( COM(2007)0643 ),
– võttes arvesse komisjoni 5. mai 2008. aasta teatist: Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete avardamine ( KOM(2008)0127 );
– having regard to the Commission communication of 5 March 2008 entitled: Western Balkans: Enhancing the European perspective ( COM(2008)0127 ),
– võttes arvesse Kagu-Euroopa stabiilsuspakti raames tegutseva soolist võrdõiguslikkust käsitleva töörühma tegevust ja arenguaruannet (2004);
– having regard to the activities and the progress report of the Gender Task Force operational under the Stability Pact for South-Eastern Europe (2004),
– võttes arvesse uurimust „Naiste olukord Balkani maades: võrdlev perspektiiv”, mille viis läbi Marina Blagojević Euroopa Parlamendi nimel (Belgrad, veebruar 2003);
– having regard to the study: Women's Situation in the Balkan Countries: comparative perspective, undertaken by Ms Marina Blagojević on behalf of the European Parliament (Belgrade, February 2003),
– võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta Kagu-Euroopas
– having regard to its resolution of 22 April 2004 on Women in South-East Europe
ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 174. ;
OJ C 287E, 29.11.2007, p.174 ,
– võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus
– having regard to its resolution of 1 June 2006 on the situation of Roma women in the European Union
ELT C 298E, 8.12.2006, lk 283. ;
OJ C 298E, 8.12.2006, p.283. ,
– võttes arvesse rahvusvahelist konverentsi „Naised konfliktide lahendamises”, mis viidi läbi 21.–22. juunil 2008 Ljubljanas Ljubljana humanitaarteaduste ülikoolis Institutum Studiorum Humanitatis;
– having regard to the conclusions of the international conference: Women in conflict resolution, held in Ljubljana, June 21-22, 2008 in the Institutum Studiorum Humanitatis - Ljubljana Graduate School in Humanities,
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A6‑0435/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0435/2008 ),
3. rõhutab naiste võrdõiguslikkuse ja tööturul võrdse osalemise tähtsust, mis on hädavajalikud naiste majandusliku sõltumatuse tagamiseks, riigi majanduskasvuks ja võitlusel vaesuse vastu, mis ohustab naisi rohkem kui mehi;
Stresses the importance of women’s equal rights and equal participation in the labour market, which are indispensable for women’s economic independence, for national economic growth and for the fight against poverty, to which women are more vulnerable than men;
7. rõhutab hariduse tähtsust nii naiste kui ka meeste sotsiaalsete rollidega seotud stereotüüpide ja kultuuriliste stereotüüpide kaotamisel ning tõsiasja, et haridussüsteem ise ei tohiks toetada stereotüüpseid eeskujusid, sealhulgas karjäärivalikul;
Underlines the importance of education in eliminating stereotypes relating to the social roles of both women and men and cultural stereotypes and the fact that the education system itself should not promote stereotypical patterns, including in career choices;
10. on mures, et hiljuti enamikus Balkani riikides kehtestatud õiguslikust raamistikust hoolimata jätkub koduvägivald ja verbaalne kuritarvitamine; kutsub seetõttu asjassepuutuvaid riike üles võtma meetmeid ohvrite varjupaikade loomiseks ning tagama õiguskaitseorganite, õigusasutuste ja teenistujate suurema tundlikkuse nimetatud nähtuse suhtes;
Notes with concern that, despite the legislative framework recently put in place in most of the Balkan countries, domestic violence and verbal abuse remain present; therefore invites the countries concerned to take measures to create shelters for victims and to ensure that law enforcement institutions, legal authorities and public servants are more sensitive to this phenomenon;
13. tervitab õigusliku ning institutsioonilise raamistiku hiljutisi arenguid, mis peegeldab tõsist pühendumust tagada asjassepuutuvates riikides naiste ja meeste võrdsed võimalused; kordab samal ajal, et tuleb võtta tugevaid meetmeid nende sätete täielikuks rakendamiseks;
Welcomes the recent evolution of the legislative and institutional framework which reflects a strong commitment to ensuring equal opportunities for women and men in the countries concerned; at the same time reiterates that strong measures are needed so that these provisions can be fully implemented in practice;
15. kutsub kõiki liikmesriike, kes ei ole veel seda teinud, võtma vastu riiklikke kavasid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) rakendamiseks ja kasutama seda Balkani riikidega suhtlemisel;
Calls on all Member States which have not yet done so to accept National Plans for the implementation of UN Security Council Resolution 1325 (2000) and to implement them when dealing with the Balkan countries;
21. kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama, et eespool nimetatud komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatises sätestatud poliitika, mille eesmärk on tugevdada Lääne-Balkani riikide VVOsid, keskenduks eelkõige naiste osalemise suurendamisele kodanikuühiskonnas;
Calls on the Commission to ensure that its policy laid down in the above mentioned Commission communication of 5 March 2008, which is directed at strengthening NGOs in the Western Balkans, should be particularly focussed on the empowerment of women's participation in civil society;
Türgi sobiks samuti sellesse nimekirja, kuid FEMM komisjoni üksikasjalike Türgi-teemaliste raportite (INI 2004/2215 ja INI 2006/2214, Emine Bozkurt) tõttu ei kaasanud raportöör seda riiki. ) ning võimalikele kandidaatriikidele: (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, Kosovo ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 raames).
Turkey would fit in this line but as FEMM Committee reports (INI 2004/2215 and INI 2006/2214 by Emine Bozkurt) dealt in details with this, the rapporteur did not include it here. ) and Potential Candidate countries: (Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia, Kosovo under UNSCR 1244).
Nendes riikides on viimase kahe aastakümne jooksul toimunud dramaatilised muutused.
These countries went through some dramatic changes in the last two decades.
Raportis ei käsitleta minevikusündmusi, vaid keskendutakse praegustele naiste olukorraga seotud probleemidele; sellegipoolest tuleks praegust olukorda vaadelda ajaloo valguses.
The report does not deal with the past events but concentrates on present problems related to women's situation; however, today's situation should be examined in the light of history.
Ajalukku on kirjutatud sõjad, etnilised konfliktid, poliitiline ja majanduslik ümberkujundamine, uute riikide loomine (isegi lähiminevikus), ränne jne.
It is marked by wars, ethnic conflicts, political and economic transformation, construction of new countries (even most recently), migration, etc.
Demokraatliku stabiliseerimise protsess on käimas, kuid ikka on veel palju teha.
The process of democratic stabilization is on its way but there is still a lot of work to be done.
Selleks on vajalik naiste osalemine.
To this end, women's participation is necessary.
Naised saavad mängida juhtrolli piirkonna demokratiseerimis- ja stabiliseerimisprotsessis vaid juhul, kui neile antakse võrdsed võimalused.
Women can play a leading role in the democratisation and stabilisation process of the region only if equal chances and equal opportunities are granted to them.
Kahjuks ei tundu see eespool nimetatud riikides hetkel nii olevat.
Unfortunately, this seems not to be the case in the abovementioned countries for the moment.
On väga raske hinnata soolist võrdõiguslikkust nendes riikides, kuna puudub juurdepääs usaldusväärsetele ja kaasajastatud andmetele.
It is very difficult to evaluate gender equality in these countries as reliable and up-to-date data is not accessible.
Loomulikult kehtivad reegli suhtes mõned erandid
There are, of course, some exceptions to the rule