natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EL annab eelarvetoetust ainult riikidele, mis vastavad järgmisele kolmele rahastamiskõlblikkuse kriteeriumile: a) kehtestatud või rakendamisel peab olema a) selge riiklik arengupoliitika ja -strateegia; b) stabiilsusele suunatud makromajanduslik raamistik; c) usaldusväärne ja asjakohane programm riigi finantsjuhtimise parandamiseks.
The EU grants budget support solely to countries in which the following three elements are in place or in the process of being put in place: a) a well-defined national development policy and strategy, b) a stability-oriented macroeconomic framework and c) a credible and appropriate programme for improving public finance management.
Aastatel 2003–2009 võttis Euroopa Komisjon eelarvetoetustega seotud kulukohustusi kokku üle 13 miljardi euro ulatuses (see on ligikaudu 25% kõigist kõnealuses ajavahemikus võetud kulukohustustest).
Over the 2003-2009 period the Commission made budget support commitments totalling more than EUR 13 billion (about 25% of all commitments in that period).
Ligikaudu 56% toetustest anti Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidele, 24% Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele, 8% Aasia riikidele, 6% Ladina-Ameerika riikidele ja 5% Lõuna-Aafrikale.
About 56% of these commitments were made in ACP (Africa, Caribbean and Pacific) countries, 24% in countries covered by the European Neighbourhood Policy, 8% in Asia, 6% in Latin America and 5% in South Africa.
Eelarvetoetuse veel ebaselge mõju
Impact of budget support: results unclear as yet
Aastal 2006 tellis Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee eelarvetoetuse hindamise Burkina Fasos, Malawis, Mosambiigis, Nicaraguas, Rwandas, Ugandas ja Vietnamis
The 2006 evaluation of budget support in Burkina Faso, Malawi, Mozambique, Nicaragua, Uganda, Rwanda and Vietnam commissioned by the OECD Development Assistance Committee
Hindamisel leiti samuti, et eelarvetoetusel on positiivne mõju ühtlustamisele ja standardimisele ning valitsuse isevastutuse ja aruandluskohustuse tugevdamisele.
The evaluation also found that budget support had positive effects in terms of harmonisation, alignment and greater government ownership and accountability.
Ühtlasi kinnitati Euroopa Komisjoni riigipõhiste programmide hiljutisel sõltumatul hindamisel toetuse asjakohasust ja soovitati toetamist jätkata.
In addition, recent independent evaluations of the Commission’s country programmes have generally confirmed the value of budget support and recommended its continuation.
Küll aga väljendati hindamiste käigus kahtlusi seoses eelarvetoetuse mõjuga vaesuse vähendamisele ja demokraatia kindlustamisele abi saavates riikides.
However, these evaluations voice a number of reservations about the impact of budget support in terms of reducing poverty and strengthening democracy in recipient countries.
Üldjoontes tuleb nentida, et eelarvetoetuse mõju vaesuse vähendamisele ning muudele aastatuhande arengueesmärkide näitajatele on raske hinnata.
Generally speaking, it is difficult to assess the impact of budget support on poverty reduction and other key MDG indicators.
Eelarvetoetusel on ka võimalikud riskid, nagu abi ebapüsivuse suurenemine, järelevalve keerulisus, valus eelarve kohandamine toetuse andmise lõpetamise korral.
At the same time, there are still potential risks associated with budget support, such as greater aid volatility, cumbersome monitoring and painful fiscal adjustments in the event that support is suspended.
Eelarve kohandamise tagajärjed võivad olla vaeste rahvaste jaoks laastavad, eriti kui teatavad korduvkulud, mis on seotud haridus- ja tervishoiutöötajatega ning ravimite ostmisega, sõltuvad osaliselt välisabist.
The suspension of aid can have disastrous consequences for poor populations, especially if the payment of certain fixed costs such as teachers’ and health workers’ salaries or the purchase of medicines is partly dependent on external aid.
Kui eelarvetoetuse andmine abisaavale riigile lõpetatakse, mõjutab see ka kõnealuse riigi naaberriike.
The suspension of budget support to a recipient country also has an impact on neighbouring countries.
Ühtlustamata abikõlblikkuse kriteeriumid
Eligibility criteria that are not necessarily coherent
Eelarvetoetuse saamiseks peavad riigid olema saavutanud piisava isevastutuse taseme vaesuse vastu võitlemises, makromajanduse halduses, avaliku sektori finantsjuhtimises ja üldjuhtimises.
In order to be eligible, recipient countries must have attained a sufficient degree of ownership in the fields of poverty reduction, macroeconomic management, public finance management and governance.
Tegelikkuses on eelarvetoetust saavate riikide vahel märgata suuri erinevusi.
In practice, significant differences have been observed among those countries receiving budget support.
Hinnangute kohaselt oli isevastutuse tunne tugev ja makromajanduslik olukord kindel Ugandas, Vietnamis, Rwandas, aga nõrk Malawis, Mosambiigis ja Burkina Fasos.
According to the evaluations, Uganda, Vietnam and Rwanda had a strong sense of ownership and a sound macroeconomic situation, unlike Malawi, Mozambique and Burkina Faso.
Seega võib üldine eelarvetoetus olla väga tugeva või isegi riskantse poliitilise iseloomuga.
As a result, general budget support may become even more political in nature, possibly to a dangerous extent.
Eelarvetoetus ja arengukavaga seotud isevastutus
Budget support and ownership of the development agenda
Pariisi deklaratsiooniga saab isevastutusest uue rahvusvahelise abisüsteemi nurgakivi.
The Paris Declaration established ownership as the cornerstone of the new system of international aid.
Aga juhtimise ja vajaliku vastutuse rakendamine ei ole tingimata sama, mis riikide, valitute ja kodanikuühiskonna sõltumatus.
However, implementing ‘leadership’ and the necessary accountability is not necessarily synonymous with making states, elected representatives and civil society self-reliant.
Praktikas võime kohata isevastutuse eri tasandeid sõltuvalt vastava eelarvetoetuse konkreetsetest omadustest ning partnerriigi demokraatliku süsteemi küpsusest ja finantsjuhtimisest.
Differing degrees of ownership may be observed in practice, depending on the specific nature of the budget support provided and the maturity of the partner country’s democratic system and financial management.
Praegu puuduvad kindlad tõendid põhjusliku seose kohta eelarvetoetuse ja isevastutuse vahel: uuringud näitavad, et eelarvetoetus ei muuda olemasolevat poliitilist olukorda (see jääb ebarealistlikuks püüdeks mis tahes abiliigi puhul).
There is no compelling evidence to date of a causal link between budget support and ownership: studies show that budget support does not transform the underlying political situation (an unrealistic aspiration for any form of aid).
Lisaks sellele näib, et abiandjate jaoks piirdub isevastutus asjaoluga, et abisaavate riikide vastutavad poliitikud ja avalikud teenistujad näitavad üles kindlat ja pikaajalist pühendumist eelarvereformidele ja finantsvastutusele, mida pooldavad rahvusvahelised finantsasutused ja eelkõige IMF.
Moreover, it appears that, to donors, ownership simply means that politicians and civil servants in recipient countries demonstrate a strong, long-term commitment to the budget reforms and financial accountability advocated by international financial institutions, in particular the IMF.
Kodanikuühiskonna silmis ei ole rahastajad pidanud kinni kohustusest kaasata parlamendiliikmed ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad süstemaatiliselt dialoogi arenguriikide valitsustega.
As regards civil society, donors have not fulfilled their undertakings systematically to include MPs and representatives of civil society organisations in their dialogue with the governments of developing countries.
Selline lähenemine võiks viia nn arenenud riikide loomiseni, kus on tehniliselt tõhus bürokraatia.
Such an approach could bring about the establishment of ‘developed’ states with technically effective bureaucracy.
Põhiprobleem on selgelt „kuidas” saavutada isevastutus (juhtimise, väljendatud soovi, rakendatava energia jne kaudu) ja mitte „mida” selline isevastutus tähendab, mis on selle sisu.
The central issue is clearly still one of ‘how’ a sense ownership is acquired (through leadership, stated desire, deployment of energy, etc.), rather than ‘what’ such ownership entails in terms of its scope and content.
Euroopa Komisjoni antav eelarvetoetus: ebaselged tulemused
Budget support granted by the Commission: mixed results
Ühes 2008. aastal ilmunud dokumendis eelarvetoetuse kohta
In a 2008 paper on budget support
„Eelarvetoetus – vastastikuse usalduse küsimus?”, Euroopa Komisjon 2008. kinnitas komisjon, et ta tõlgendab Cotonou lepingu artikli 61 lõikes 2
‘Budget support: A question of mutual trust’, European Commission, 2008. , the Commission says it interprets the conditions set out in Article 61(2) of the Cotonou Agreement
Selle artikliga suurendatakse riiklikku vastutust ja parlamendi kontrolli avaliku sektori finantsjuhtimise üle. esitatud tingimusi dünaamiliselt.
According to this paper, budget support increases national accountability and parliamentary supervision of public finance management. ‘in a dynamic manner’.
Komisjon on seisukohal, et riigi rahanduse juhtimist mõjutavad puudused rahastamisotsuse tegemise ajal ei välista eelarvetoetuse programmi käivitamist eeldusel, et soovitakse läbi viia reforme ja neid reforme hinnatakse rahuldavateks.
In its view, weaknesses in public finance management at the time of the financing decision do not preclude the launch of a budget aid programme, provided that the will for reform exists and that the reforms planned are deemed satisfactory.
Komisjoni jaoks on otsustavaks teguriks „riigi võetud suund”.
To the Commission, the key concept is the ‘direction being taken by the country’.
Selline abikõlblikkuse tingimuste dünaamiline tõlgendamine, eelkõige seoses avaliku sektori finantsjuhtimisega, võib suurendada lühiajalist riski.
This dynamic interpretation of the eligibility criteria, in particular as regards public finance management, is liable to increase the short-term risk.
Lisaks komisjonile on sellisel arvamusel ka kontrollikoda, kes oma eriaruandes 2/2005 ja 2009. aasta aruandes leidis, et komisjon peaks abikõlblikkust ja riikliku finantsjuhtimise tulemuslikkust tõendama selgemalt, formaalsemalt ja struktuursemalt.
That is a view shared by both the Commission and the Court of Auditors, which states in its Special Report No 2/2005 and its 2009 Annual Report that the Commission should demonstrate recipient countries’ eligibility and performance in a more explicit, formalised and structured manner.
Samas sätestatakse arengukoostöö rahastamisvahendi loomise määruse artikli 25 lõike 1 punktis b, et eelarvetoetust antakse „juhul kui partnerriigi avalike kulude haldamine on piisavalt läbipaistev, usaldusväärne ja tõhus” ning et tuleks kasutada „tulemustel ja tulemuslikkuse näitajatel põhinevat” lähenemist.
At the same time, Article 25(1)(b) of the Regulation establishing a financing instrument for development cooperation (DCI) provides that budget support shall be granted ‘if the partner country’s management of public spending is sufficiently transparent, reliable and effective’, and that the approach adopted must be ‘based on results and performance indicators’.
Eelarvetoetus ja abi tõhusus
Budget support and aid effectiveness
OECD arenguabikomitee tegi oma viimases Euroopa Ühenduste antava abi ülevaates 2007. aastal hulgaliselt tähelepanekuid eelarvetoetuse rolli kohta abi tõhususe tegevuskava eesmärkide edendamisel.
In its latest (2007) review of European Community aid, the OECD Development Assistance Committee (DAC) made a series of observations concerning the role of budget support in promoting the objectives of the aid effectiveness agenda outlined in the Paris Declaration.
Arenguabikomitee rõhutas lühidalt järgmist:
In short, the DAC maintains that:
a) komisjon ei tohiks kasutada eelarvetoetust selleks, et kiirendada vahendite ülekandmist eesmärgiga suurendada edusamme abi andmisel või saavutada eesmärk 50%;
(a) the Commission should guard against using budget support to move funds more quickly in order to scale up its aid effort or to achieve the 50% target;
b) komisjon peab otsima viise, kuidas kaasata kohalikud kodanikuühiskonna organisatsioonid kulude ja eelarvetoetuse mõju järelevalvesse;
(b) it should explore ways of involving local civil society organisations in monitoring the spending and impact of budget support;
c) Euroopa Parlament teeb poliitiliseks kohustuseks anda abi ainult riikidele, mis vastavad minimaalsetele nõuetele juhtimise ja inimõigustest kinnipidamise valdkonnas.
(c) owing to pressure from the European Parliament, it is a political necessity to grant aid only to countries meeting minimum standards as regards governance and respect for human rights.
Samas teatavatel juhtudel rikuvad abiandjad eelarvetoetusega abiprojektidele avaldatava kasuliku mõju põhimõtet.
Moreover, in some cases donors counteract the advantages of budget support over traditional aid projects.
Ühes hiljutises hinnangus
A recent review
ODI/ Mokoro, „Sector Budget Support in Practice: Literature Review”, veebruar 2010. näidatakse, et valdkondlikul tasandil on poliitika, teenuseid osutavate asutuste ja süsteemide nõrkus sundinud abiandjaid viima ellu projekte oma süsteemide abil ning tegema pigem kahepoolset kui koordineeritud koostööd.
ODI and Mokoro, ‘Sector Budget Support in Practice: Literature Review’, February 2010. shows that, at the sectoral level, weak policies, institutions and service delivery systems have prompted donors to use their own systems to implement projects, and to act bilaterally rather than in a coordinated manner.
Selline tegutsemisviis nõrgestab oluliselt poliitikat ning valdkondlikke teenuseid pakkuvaid asutusi ja süsteeme ning samas tugevdab abiandjate esmast reageerimist olukorrale.
This seriously undermines sectoral policies, institutions and service delivery systems, in turn reinforcing the donors’ initial response to the situation.
Seda arvestades võib olla väga raske kooskõlastada selliseid ootusi ELi eesmärgiga suurendada eelarvetoetuste andmist ja parandada abi prognoositavust.
Against this backdrop, it may be very difficult to reconcile such expectations with the EU’s objective of increasing its budget support and making its aid more predictable.
Kaasnevad meetmed poliitilise dialoogi parandamiseks
Accompanying measures aimed at strengthening political dialogue
Üks põhiteema, millele komisjon konsulteerimisel keskendub, on „valdkondliku dialoogi ja tingimuslikkuse roll ning seosed teostuse ja tulemustega”.
One focus of the Commission’s consultation is the ‘role of policy dialogue, role of conditionality and links to performance and results’.
Kõnealuses valdkonnas on komisjonil kolm põhiideed:
In this context, the Commission has outlined three basic ideas:
a) partnerriigi valitsuse vastutus oma kodanike ees on arengueesmärkide saavutamise seisukohast väga oluline ning eelarvetoetust kontrollib asjaomase riigi parlament ja seda auditeerivad kontrolliasutused;
(a) the accountability of a partner government to its citizens is a key driver in achieving development outcomes, and budget support is in principle subject to domestic parliamentary and audit scrutiny;
b) seni on riigisisene aruandlus paranenud vaid mõõdukalt osaliselt seetõttu, et paljudes riikides on kodanikuühiskonna ja parlamendi suutlikkus toetada ja jälgida poliitikavalikuid läbipaistva eelarvemenetluse käigus veel endiselt väike;
(b) however, to date there have been only modest improvements in domestic accountability, partly because the capacity of civil society and parliaments to advocate and monitor policy choices as part of a transparent budget process is still weak in many countries;
c) eelarvetoetust andvate rahastajate peamine ülesanne on toetada riigi aruandvaid institutsioone ja aruandesüsteeme.
(c) supporting national accountability institutions and systems is a major challenge for donors of budget support.
Sellega seoses on Euroopa Parlament juba rõhutanud, et on oluline viia sisse süsteem parlamentide ja kodanikuühiskonna süstemaatiliseks kaasamiseks poliitikute dialoogi vaesuse vastu võitlemise ja eelarvetoetuse iga-aastase läbivaatamise üle.
In this connection, the EP has already highlighted the need to introduce the systematic involvement of parliaments and civil society in political dialogue on poverty reduction and in annual reviews of budget support.
Samuti peaks kõnealune süsteem soodustama teabevahetust kodanikuühiskonna ja üldsuse vahel, et kodanikuühiskond, ülikoolid ja eraorganisatsioonid saaksid avaldada oma arvamust eelarvetoetuse järelevalveks moodustatud teemarühmadega konsulteerimisel.
Such a system should also facilitate the flow of information between civil society and the general public, so as to enable civil society, universities and private organisations to express their views as part of the consultation conducted by the thematic groups set up to monitor budget support.
Arengukomisjon soovib enne lõpliku seisukoha koostamist, et komisjon selgitaks järgmisi küsimusi.
Before drawing up its final position, the Committee on Development would like the Commission to clarify the following points:
§ Kas EL kui suurim arenguabi andja suudab mõjutada teisi abiandjaid, eelkõige IMFi ja Maailmapanka, et leida ühine siduv seisukoht seoses eelarvetoetuse andmise kriteeriumidega?
§ given that the EU is the leading donor of development aid, is it in a position to influence other donors – including the IMF and the World Bank – with a view to arriving at a coherent common position on the criteria for granting budget support?
§ Millist abi antakse riikidele, kes ei saa eelarvetoetust?
§ what compensation is there for countries not eligible for budget support?
§ Kui teatavas riigis eelarvetoetuse andmine katkestatakse, kas komisjon võtab sellisel juhul arvesse sellise otsuse mõju piirkondlikule integratsioonile?
§ when a country’s budget support is suspended, does the Commission take into account the impact of such a decision on regional integration?
§ Kas eelarvetoetus on parim viis sisetekkelise arengu edendamiseks?
§ is budget support the best stimulus to development from within? 
I lisa
Annex 1
Aastal 2009 eelarvetoetusest rahastamisvahendi kaudu arenguabi saavad riigid
List of countries having received development aid in the form of budget support in 2009, broken down by funding instrument
Benin €51.400.000 EDF Congo (Democratic Republic of the) €26 000 000 DCI - Thema
Benin €51.400.000 EDF Congo (Democratic Republic of the) €26.000.000 DCI – Thema
Allikas: EuropeAid koostöötalitus 2009.
Source: AIDCO 2009.
Summad sisaldavad eelarve- ja valdkondlikku toetust.
Amounts include sectoral budget support.
Arenguriikidele antava ELi eelarvetoetuse tuleviku kohta
on the future of EU budget support to developing countries
6. rõhutab ELi arenguabi tõhususe tähtsust; kutsub üles välja töötama ELi tasandil sõltumatut hindamissüsteemi ning kaebuste mehhanismi, mis on avatud nendele, kes ELi abi saavad, samuti toetama riigisiseseid aruandlusmehhanisme;
Emphasises the importance of the effectiveness of EU development aid; calls on developing EU-level independent evaluation systems and a complaints mechanism open to those affected by EU aid, as well as supporting in-country accountability mechanisms;
10. on seisukohal, et Pariisi deklaratsiooni omavastutuse põhimõtte kontekstis peaks Euroopa Parlament alati püüdma edendada juurdepääsu põhiharidusele, põhilistele tervishoiuteenustele ja inimõiguste austamist;
Is of the opinion that, within the context of the ownership principle of the Paris Declaration, the European Parliament should always try to promote the access to basic education, basic health services and respect for human rights;
12. kutsub kohalike demokraatlike institutsioonide tugevdamiseks ja vastastikuse aruandekohustuse tagamiseks komisjoni ja liikmesriike üles looma avaliku registri, milles oleksid läbipaistvalt loetletud eelarvetoetuse lepingud, menetlused ja arengunäitajad;
Calls on the Commission and the Member States to create a public register in which budget support agreements, procedures and development indicators are transparently listed, with a view to reinforcing the domestic democratic institutions and to ensuring mutual accountability;
ELi eelarvest arengumaadele antava toetuse tuleviku kohta
on the future of EU budget support to developing countries
5. leiab, et eelarvetoetust puudutavates rahastamisotsustes tuleb, lisaks oodatavale kasule, võtta arvesse ka lühi- ja pikaajalisi riske nii doonor- kui ka partnerriikides; märgib, et kontrollikoda on oma eriaruandes
Takes the view that financing decisions on budget support must be driven not only by expected benefits but also by the short-term and long-term risks incurred in both donor and partner countries; notes that the Court of Auditors, in its Special Report
ELi Kontrollikoja eriaruanne nr 11/2010 „Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides” selle hinnanguga täielikult nõus ning rõhutab, et sellegipoolest tuleb välja arendada toimiv riskijuhtimissüsteem ja seda rakendada;
European Court of Auditors Special Report No 11/2010: ‘The Commission’s management of general budget support in ACP, Latin American and Asian countries’. , is in full agreement with this assessment, highlighting the fact that a sound risk-management framework is still to be developed and implemented;
9. rõhutab vajadust võidelda pettuse ja korruptsiooniga, sest need nähtused ohustavad eriti tõsiselt arengueesmärkide saavutamist ja eelarvetoetuse tulemuslikkust ning võivad kahjustada eelarvetoetuse kasutamise legitiimsust;
Emphasis the need to tackle fraud and corruption, considering these factors as a particularly serious threat to development targets and to the effectiveness of budget support, with the potential to undermine the legitimacy of recourse to it;
12. rõhutab, et parema koordineerimise eesmärgiks on optimeerida vahendite eraldamist, edendada parimate tavade vahetamist ning suurendada eelarvetoetuse tõhusust;
Emphasises that the aims of improved coordination are to optimise the allocation of resources, enhance the exchange of best practices and boost the efficiency of budget support;
EELARVETOETUS EUROOPA ARENGUFONDIST
BUDGET SUPPORT FROM EUROPEAN DEVELOPMENT FUND
KULUKOHUSTUSED JA PROGRAMM
COMMITMENTS AND PROGRAMMING
AKV RIIKIDES 2009.
IN ACP COUNTRIES UNTIL END 2009
Üheksanda EAF (2003–2007)
9th EDF (2003-2007)
Kümnenda EAF (2008–2013) programm
10th EDF (2008-2013) programming
Kümnenda EAF (2008–2013) kulukohustused
10th EDF (2008-2013) commitments
Kesk-Aafrika Vabariik
Central African Republic
Cabo Verde
Cape Verde
Falklandi saared
Falkland Islands
Saint-Pierre ja Miquelon
Saint Pierre and Miquelon
São Tomé ja Príncipe
São Tomé and Principe
Turks ja Caicos
Turks and Caicos Islands
Trinidad ja Tobago
Trinidad and Tobago
Saint Vincent ja Grenadiinid
Saint Vincent and Grenadines
Üldine toetus eelarvele: riigi siseriiklikule arengustrateegiale antav toetus
GBS: general budget support (support for a country’s national development strategy)
Valdkondlik eelarvetoetus: teatavale sektorile antav toetus
SBS sector budget support (support for a particular sector)
Allikas: ELi Kontrollikoja eriaruanne nr 11/2010
Source: European Court of Auditors Special Report No 11/2010.
ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHENDIST
FROM DEVELOPMENT COOPERATION INSTRUMENT
KOHUSTUSED AASIA JA LADINA-AMEERIKA RIIKIDES
COMMITMENTS IN ASIAN AND LATIN AMERICAN COUNTRIES
Aasia ja Ladina-Ameerika, 2002–2006: 810 125 000
2002-2006, from ALA: 810 125 000
Arengukoostöö vahend, 2007–2009: 949 875 000
2007-2009, from DCI: 949 875 000
Üldine toetus eelarvele: riigi siseriiklikule arengustrateegiale antav toetus
GBS: general budget support (support to a country’s national development strategy)
Valdkondlik eelarvetoetus: teatavale sektorile antav toetus
SBS: sector budget support (support for a particular sector)
Allikas: ELi Kontrollikoja eriaruanne nr 11/2010
Source: European Court of Auditors Special Report No 11/2010
EUROOPA ARENGUFONDIST JA ARENGUKOOSTÖÖ VAHENDIST
FROM EDF AND EU BUDGET (DCI)
Eelarvetoetus kokku
Total budget support
kogu eelarvetoetusest
of total BS
% eelarvetoetusest kõigile piirkondadele
as % of BS to all regions