natgillin/translations-raw huggingface dataset:
52. tuletab meelde metsade keskset osa sotsiaalmajanduslike ja ökoloogiliste avalike hüvede pakkujana ühiskonna ja arengu hüvanguks, eriti maapiirkondades; palub komisjonil välja töötada poliitiline lähenemisviis, mille puhul üheaegselt tunnustatakse seda rolli ja omanike omandiõigust;
Recalls that forests play a key role in the provision of socio-economic and environmental public goods for the well-being of society and for development, particularly in rural areas; calls on the Commission to devise a policy approach which recognises this role, while respecting owners’ property rights;
Komisjoni 18. novembri 2010. aasta teatis “Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine.”
Commission Communication of 18 November 2010 entitled "The CAP towards 2020:Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future."
55. juhib, nii nagu ka nõukogu oma 11. juuni 2010. aasta järeldustes, tähelepanu sellele, et metsa hülgamisest võivad tekkida tõsised probleemid, kuna hiljem võib olla võimatu tagada, et metsad täidavad jätkuvalt oma funktsioone;
Draws attention, as the Council did in its conclusions of 11 June 2010, to the fact that serious problems can arise from forest abandonment insofar as it may no longer be possible to ensure that forests continue to perform their functions;
Kodanikukaitse ja tulekahjude ennetamine
Civil protection and fire prevention
Euroopa Parlamendi 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni komisjoni teatise “Ühenduse lähenemisviis loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamisele“ kohta ( P7_TA-PROV(2010)0326 ). , eelkõige need, mis puudutavad metsastamis- ja taasmetsastamiskavade toetamist, eelistades kohalikke liike ja segametsi ning soodustades bioloogilist mitmekesisust ja suuremat tulekahju-, tormi- ja haiguskindlust; juhib tähelepanu ka saarte ja äärepoolseimate piirkondade lisaraskustele tulekahjudega võitlemisel; nõuab selliste piirkondade erikohtlemist, milleks tuleb kasutada olemasolevaid rahastamisvahendid, sh solidaarsusfondi;
European Parliament resolution of 21 September 2010 on the Commission communication: A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters ( P7_TA-PROV(2010)0326 ). , especially those concerning support for afforestation/reafforestation schemes giving preference to local species and mixed forests, in the interests of biodiversity and improved resistance to fires, storms and diseases; also draws attention to the added difficulties faced by islands and the outermost regions in tackling fires; calls for such regions to be given special treatment through the various financial instruments available, including the Solidarity Fund;
67. juhib tähelepanu sellele, et kuivade ja kõrbestumise ohus olevate piirkondade taasmetsastamine tootlike liikidega toob kasu elanikkonnale ja tagab elanike osalemise metsakaitses ja metsatulekaitses;
Points out that, in arid areas and regions at risk of desertification, reafforestation with productive species will benefit the inhabitants and secure their involvement in the tasks of conservation and firefighting;
Heidet käsitlev aruandlus ja arvepidamine
Emissions reporting and accounting
74. rõhutab, kui tähtis on kaitsta mitmekesisust ELi metsade kõigis arengustaadiumites, et tagada metsasisene ja metsadevaheline bioloogiline mitmekesisus, kuna igas staadiumis kujunevad järgneva staadiumi tingimused ja ilma nende kõigi kooskõlastatud kaitseta on hilisemate staadiumite kujunemine tõsiselt ohustatud;
Stresses the importance of protecting the diversity of forests at all stages of succession within the EU, in order to ensure biodiversity of and within forests, as each stage of succession creates conditions for the following, and without concerted protection at all the various stages succession in the latter stages will be severely endangered;
ELi metsade seisund ja haldus
EU forests: state and governance
Metsad ja muu metsamaa katavad ELi pinnast rohkem kui 42%
EU Forests and other wooded land cover account for more than 42 % of the EU's surface
UN/ECE/FAO, 2000 Forest Resources of Europe, CIS, North America, Australia, Japan and New Zealand ( Euroopa, Sõltumatute Riikide Ühenduse, Põhja-Ameerika, Austraalia, Jaapani ja Uus-Meremaa metsaressursid). .
UN-ECE/FAO, 2000 Forest Resources of Europe, CIS, North America, Australia, Japan and New Zealand .
Metsad annavad elatist miljonitele töötajatele ja ettevõtjatele ning 16 miljonile metsaomanikule.
Forests provide livelihoods for millions of workers, entrepreneurs and 16 million forest owners.
Metsatööstus annab tööd rohkem kui 2 miljonile inimesele, peamiselt väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, ning nende käive on 300 miljardit eurot.
The forest-based industries (FBIs) provide more than 2 million jobs, mostly in SMEs, and have a €300 billion turnover.
Metsamajanduse valdkonnas töötab 350 000 inimest
350.000 people are employed in forest management
Roheline raamat „Metsade kaitse ja metsateave ELis: metsade ettevalmistamine kliimamuutusteks“ ja komisjoni talituste töödokument KOM(2010)66 lõplik / SEK(2010)163 . .
Green Paper On Forest Protection and Information in the EU: Preparing forests for climate change and Commission staff working document COM(2010)66 final/SEC(2010)163 .
Lisaks on 40% ELi metsadest riigimetsad.
In addition, 40% of EU forests are state-owned.
ELi raiemahu ja juurdekasvu suhe on stabiilselt ligikaudu 60%
The EU ratio of felling to increment is stable at around 60%
Euroopa Keskkonnaa met i aruanne nr 4/2009 – Edusammud Euroopa 2010. aasta bioloogilise mitmekesisusega seotud eesmärgi suunas . .
EEA Report No 4/2009 - Progress towards the European 2010 biodiversity target .
Prognoositakse, et see näitaja suureneb mitmes riigis kuni 100% ja üle selle ning see toob kaasa metsade järkjärgulise vähenemise pärast 2020. aastat
This ratio is projected to increase in several countries to over 100 %, causing a decline in growing stock after 2020
U N/ECE /FAO, 2006 – Outlook for the development of European forest resources; a study prepared for the European Forest Sector Outlook Study (Euroopa metsaressursside arenguväljavaated; Euroopa metsandussektori tuleviku väljavaateid käsitleva uuringu jaoks tehtud uuring) . .
UNECE/FAO, 2006 - Outlook for the development of European forest resources; a study prepared for the European Forest Sector Outlook Study .
Euroopa metsad saab jagada viide bioklimaatilisse vööndisse: boreaalne, parasvöötme mereline, parasvöötme mandriline, vahemereline ja mäestikuvöönd
European forests can be grouped in five bioclimatic zones: the Boreal, Temperate Oceanic, Temperate Continental, Mediterranean and Mountain zones
Aruanne Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadile „Kliimamuutuse mõju Euroopa metsadele ja kohanemisvõimalused“ (AGRI-2007-G4-06) . , kooskõlas Euroopa Keskkonnaameti metsatüpoloogiaga, mis on poliitiliste otsuste suunamise jaoks välja töötatud
Report to the European Commission DG for Agriculture and Rural Development “Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation (AGRI-2007-G4-06) compatible with the EEA’s forest typology, developed to guide policy decisions
Euroopa Keskkonnaam et i tehniline aruanne nr 9/2006 „European forest types Categories and types for sustainable forest management reporting and policy” („Euroopa metsatüübid: kategooriad ja tüübid metsade säästva majandamise aruandluse ja poliitika jaoks“) . .
EEA Technical report No 9/2006 “European forest types Categories and types for sustainable forest management reporting and policy” .
Euroopa metsi ja metsandust majandatakse mitme piirkondliku ja riikliku mudeli abil, mis on rühmitatud oma tootliku või kaitsealase suunitluse järgi
European forests and forestry are governed by a variety of regional and national models, grouped according to their productive or protective orientation
2009 . aasta aruanne Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadile „EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts” („ELi poliitikava liku d Euroopa metsade kaitseks kahjulik e mõju de eest“) (ENV.B.1/ETU/2008/0049) . .
2009 report to the European Commission DG Environment “EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts”(ENV.B.1/ETU/2008/0049) .
Metsad annavad ressursse ja täidavad ökosüsteemi funktsioone.
Forests provide both resources and ecosystem functions.
Metsi mõjutavad ohud
Threats to forests
Kliimaga seotud ohud jagatakse üldiselt abiootilisteks (tormid, tormimurrud, põud, suurenenud tulekahjuoht) ja biootilisteks ohtudeks (kahjurid, seenhaigused).
Climate-related threats are broadly grouped as abiotic (storms, windthrows, drought, fire risk increase) and biotic (pests, fungal disease).
Ohud võimendavad üksteist, näiteks kahjurite puhul pikeneb kõrgematel temperatuuridel mitme patogeense liigi paljunemistsükkel.
Their effects are mutually reinforcing, as in the case of pests: higher temperatures lead to longer reproductive cycles of several pathogenic species.
Metsa tootlikkust mõjutab sademete puudumine suvel kõigis vööndites peale boreaalse.
Lack of summer precipitation is affecting forest productivity in all zones but the Boreal.
Eeldatakse, et okasmetsa pindala ja tootlikkus väheneb kogu Mandri-Euroopas.
Coniferous forest is expected to decrease in area and productivity throughout continental Europe.
Arvatavasti ei sobi kuusk varsti madalamatel aladel enam põllukultuuriliigiks ja pöök ei kasva tulevikus enam vahemerelises vööndis.
Spruce is expected to become unsuitable as crop species in lower elevations and beech is expected to disappear in the Mediterranean zone.
Mäestikuvööndis mõjutavad põuaperioodid kõigi tähtsamate puuliikide kasvu ja elujõudu.
In the mountain zone, drought stress is affecting growth and vitality of all major tree species.
Kogu Euroopas vähenevad järsult korgitootmine ja mittepuiduliste metsasaaduste (nt seened, maitsetaimed) varud.
Production of non-wood forest products such as mushrooms, cork and herbs will be drastically reduced throughout Europe.
Oodatavate massiliste kahjuripuhangute mõju boreaalsetele metsadele ei ole teada, sest kahjurid levivad põhja poole.
For Boreal forests, the effects of expected mass outbreaks of pests due to their northward expansion remain unknown.
Pehmete talvede ja tormimurdudele vastuvõtlikkuse tõttu väheneb metsade kättesaadavus raieks .
In addition, milder winters and susceptibility to windthrows result in decreased access for logging .
Prognoositakse ka, et boreaalse vööndi kasemetsad katavad aastaks 2100 vaid 1/10 nende praegusest pindalast
In the same zone, birch forests are expected to shrink to 1/10 of their present area by 2100
Lisaks kõigi puuliikide kahjurite ettearvamatule levikule suureneb tuleoht kogu Mandri-Euroopas, eriti vahemerelises vööndis.
Risk of fire is increasing throughout continental Europe, particularly in the Mediterranean, along with unpredictable pest outbreaks for all tree species.
Pöök kaob selles vööndis arvatavasti peaaegu täielikult.
In this zone, beech is expected to virtually disappear.
Kahjuripuhangud kahjustavad kõiki okasmetsi.
Pest outbreaks will impact all coniferous forests.
Mandrilise vööndi metsadele on suureks ohuks metsade liigendatus , mis suurendab loodusmaastiku ning maa- ja linnapiirkondade kokkupuudet.
Forest fragmentation , which increases wildland interface with rural and urban areas, poses a major threat for continental forests.
Kõige selle tulemuseks on metsade kadumine ja liigilise koosseisu muutused.
The above is resulting in forest dieback and shifts in species composition.
Vähe on läbi viidud uuringuid selle kohta, millised ohud võivad tekkida laiema üldsuse jaoks metsa kaitsefunktsioonide kaotamise tõttu.
Few studies exist on threats to the wider public through loss of protective functions.
Mäestikuvööndis, kus ei saa vee äravoolu maksimumi enam piisavalt kontrolli all hoida, tekitatakse oodatavasti kahju mitmele kaitsefunktsioonile (eelkõige seoses üleujutustega ja vee kvaliteediga).
For the mountain zone, reduced ability to dampen runoff peaks is expected to impact various protective functions (especially with regard to floods and water quality).
Vahemerelises vööndis põhjustab tulekahjude ja üleujutuste koosmõju taimede uuenemise vähenemise tõttu erosiooni, suurendades nii kõrbestumist.
In the Mediterranean, fires combined with flooding lead to erosion, due to reduced plant regeneration, aggravating desertification.
Energeetikatööstuse nõudlus puidupõhise biomassi järele muutub ohuks metsadele ja traditsioonilisele metsatööstusele.
Energy sector demand for woody biomass is emerging as a threat for forests and traditional FBIs.
Oletuse puhul, et puidupõhine biomass on CO 2 suhtes neutraalne
The assumption of carbon neutrality for woody biomass
Taastuvenergia direktiiv 2009/28 EÜ . , ei pöörata tähelepanu pikendatud ajavahemikele, mida on vaja „süsinikuvõla” äratarbimiseks, mis sõltub puude tootlikkusest ning eelnevast maakasutusest ja -korraldusest
Renewable Energy Directive 2009/28 EC neglects extended timeframes needed to re-absorb the “carbon debt“, which depends on tree productivity and previous land use and management
Bird N., Pena N. ja Zanchi J. (2010) „The upfront carbon debt of bioenergy”, (Bioenergia kui süsinikuvõla ettemakse), Joanneumi Energiauuringute Instituut, Graz. .
Bird N., Pena N. & Zanchi J. (2010) The upfront carbon debt of bioenergy, Joanneum Research Institute, Graz. .
See oht on seotud sarnaste puudujääkidega ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sätetes ja maakasutust, maakasutuse muutmist ja metsandust käsitlevates õigusnormides.
This threat is linked to similar deficiencies in UNFCCC/LULUCF provisions.
ELi perspektiiv
EU perspective
Metsi mõjutava ühise poliitika hulka kuuluvad ühine põllumajanduspoliitika (8 miljardit eurot teises sambas), keskkonnapoliitika (eeskätt bioloogiline mitmekesisus ja veemajandus), energeetika, tööstus, kaubandus, teadusuuringud ja ühtekuuluvuspoliitika, sealhulgas piirkondlik poliitika ja solidaarsusfond, millel puudub sageli metsade kaitse alane sidusus.
Common policies affecting forests include the CAP (8bn € in pillar 2), environmental policy (most notably biodiversity and water), energy, industry, trade, research, and cohesion policies, including regional policy and the solidarity fund, often with a lack of coherence with regard to forest protection.
Nõukogu ja Euroopa Parlamendi metsade kaitse alast pühendumust on väljendatud tulekahjude ennetamist (2158/1992), järelevalvet (2152/2003) ja puitu turule laskvate ettevõtjate nõuetekohast hoolsust (995/2010) käsitlevate määrustega Euroopa Liidu lepingu artikli 175, nüüdse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192
Council and EP commitment to forest protection has been expressed by regulations on fire prevention (2158/1992), monitoring (2152/2003) and due diligence for timber operators (995/2010) on the basis of Art. 175 TEU, now 192 TFEU
Vt ka Euroopa Kohtu otsuseid kohtuasjades 164/97 ja 165/97. alusel.
See also, ECJ rulings in cases 164/97 and 165/97 .
Metsade kaitset tuleks samuti vaadelda loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamise
Forest protection should be seen also in the context of prevention of natural- and man-made disasters
Ühenduse lähenemisviis loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamisele , KOM(2009)82 lõplik . ja kohanemise strateegia
A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters COM(2009) 82 final and the adaptation strategy
Valge raamat „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik“ , KOM(2009)147 . ,
White Paper “Adapting to Climate Change: towards a European Framework for action” COM(2009) 147
Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioon komisjoni valge raamatu „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik“ kohta ( P7_TA-PROV(2010)0154 . raames.
EP resolution of 6 May 2010 on the Commission White Paper: "Adapting to climate change: Towards a European framework for action" ( P7_TA-PROV(2010)0154 .
1998. aasta ELi metsandusstrateegia
The 1998 EU Forestry Strategy
Nõukogu resolutsioon ELi metsandusstrateegia kohta ( ELT C 56/1 , .26.2.1999) . tulemuseks oli 2006. aasta mittesiduv ELi metsanduse tegevuskava
Council Resolution on a Forestry Strategy for the EU (OJ C 56/1 26 February 1999) led to the non binding 2006 EU Forest Action Plan-FAP
KOM(2006)302 lõplik . , mille eesmärk on
COM(2006) 302 final aiming to
1) parandada pikaajalist konkurentsivõimet;
1. improve long term competitiveness
2) muuta paremaks / kaitsta keskkonda;
2. improve/protect the environment
3) parandada elukvaliteeti;
3. contribute to quality of life
4) soodustada kooskõlastamist ja teabevahetust.
4. foster coordination and communication
Komisjon järeldab ELi metsanduse tegevuskava vahehindamises, et kuigi edasiminek on olnud suur esimese eesmärgi meetmete puhul, siis kõiki teisi meetmeid on rakendatud halvasti
The Commission mid-term evaluation of the FAP concludes that, while much progress has taken place in goal 1 actions, all other actions have been poorly implemented
ELi metsanduse tegevuskava 2006–2011 rakendamise vahehindamine välise hindamismeeskonna poolt (teenusleping nr 30-CE-0227729/00-59) . .
Mid-term evaluation of the implementation of the EU Forest Action Plan 2006-2011 by an external evaluation team (Service Contract No. 30-CE-0227729/00-59) .
Suured puudujäägid esinevad metsade kaitse edendamisel ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel: 66% metsaelupaikade staatus on „ebasoodne või halb/ebapiisav”
Major shortcomings concern enhancing protection and biodiversity conservation: 66% of forest habitats have “unfavourable bad/inadequate” status
„Elupaigatüüpide ja liikide kaitsestaatust käsitlev ühendaruanne vastavalt loodusdirektiivi artiklile 17 “ (KOM (2009)358 lõplik .
"Composite report on the Conservation Status of Habitats and Species as required under Article 17 of the Habitats Directive" (COM (2009)358 final .
Väga vähe on tehtud hariduse, teabe, kaitsefunktsioonide ning linnametsade ja linnaümbruse metsade valdkonnas.
Little action has been taken on education and information, protective functions and urban and peri-urban forests.
Olukord on Euroopa kodanike prioriteetidele vastupidine.
This is the inverse of the priorities of European citizens.
Komisjoni avalike arusaamade uuringu järgi peetakse ülekaalukalt kõige tähtsamaks metsanduspoliitika teemaks metsade kaitset (44%), millele järgnevad metsade tervis ja saastatus (15,4%), kliimamuutused (12,5%) ja metsade majanduslik kasutus (8%)
According to the Commission’s forest perception study, conservation and protection (44%) is considered to be by far the most important topic for forest policy followed by forest health and pollution (15.4%) climate change (12.5%) and economic use (8%)
ELi metsanduse tegevuskava kooskõlastamine ja teabevahetus edenevad aeglaselt, sest alalisele metsakomiteele ei ole esitatud piisaval hulgal riiklikke metsaprogramme.
FAP coordination and communication actions are progressing slowly due to insufficient submission of National Forest Programmes (NFPs) to the Standing Forestry Committee (SFC).
Kõik ELi liikmesriigid osalevad Forest Europe’i protsessis , mille raames on viimase 20 aasta jooksul töötatud välja metsade säästva majandamise ühised meetodid.
All EU Member States partake in the Forest Europe process which, over the last 20 years, has developed common approaches on SFM.
Töö jätkudes võib ELi tasandil muutuda kohustuslikuks aktiivne ja ennetav metsade säästev majandamine, mis jätab ruumi riiklikele ja piirkondlikele prioriteetidele.
Building on this work, active and preventive SFM, which allows for national and regional priorities, may become obligatory at the EU level.
Arvestades Forest Europe’i raames tehtud teadustöö edukust, kaasnevad protsessi rakendamisega vähesed kulutused ja halduskoormus.
Given the advanced scientific work of Forest Europe, its application will entail minimum costs and administrative burden.
Biomassialase poliitika puhul: „kogu ELi hõlmav tegevus võib kindlustada, et saavutatakse ühine keskkonnakaitse ja välditakse samas siseturu moonutusi”
For biomass policies, “EU-wide action can ensure that common environmental protection is achieved while avoiding distortions in the internal market”
SEK(2010)65 , komisjoni talituste töödokument – mõjuhindamise kokkuvõte – saatedokument komisjoni aruandele säästlikkusnõuete kohta tahkete ja gaasiliste biomassiallikate kasutamisel elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks ( KOM(2010)11 lõplik ). .
SEC(2010) 65 Commission Staff Working Document - Summary of the Impact Assessment - Accompanying document to the Report from the Commission on sustainability requirements for the use of solid and gaseous biomass sources in electricity, heating and cooling COM(2010) 11 final .
Raportööri seisukoht on, et tegevuse üheks tulemuseks võiks olla õiguslikult siduvad säästvuse kriteeriumid, mis põhinevad CO 2 neutraalsuse oletuse läbivaatamisel ja teaduslikult kindlal kasvuhoonegaaside heite arvutusmetoodikal, mis võtab arvesse mitme aasta pikkust aega puidupõhise biomassi saamiseks ning maakasutuse ja metsamajandamise muudatuste tõttu tekkinud heitkoguste muutusi.
Your Rapporteur’s view is that this action should take the form of legally binding sustainability criteria, based on a revision of the assumption of carbon neutrality and a scientifically sound GHG calculation methodology which accounts for the multi-annual nature of woody biomass and for emission changes due to changes in land use and forest management.
Välja tuleks töötada ka maakasutuse kaudse muutumise tegurid igasuguse biomassi puhul.
ILUC factors for all forms of biomass should also be developed.
Eespool öeldut silmas pidades on sobitamise probleemide tõttu küsitav, kas maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse valdkond tuleks kaasata ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, mis on loodud peamiselt tööstuskäitiste iga-aastaste heitkoguste jaoks.
In view of the above, inclusion of the LULUCF sector in the EU ETS – primarily designed for annual emissions of industrial installations – is questionable, due to compatibility issues.
EL peaks rahvusvahelisel tasandil tegema tööd mitmekülgsete metsandusega seotud ja bioomide alusel liigitatud määratluste loomiseks, milles võetakse arvesse bioloogilist mitmekesisust, pinnast, sotsiaalset mõõdet ja keskendutakse süsinikurikaste põlismetsade kaitsmisele.
Internationally, the EU should work towards diversified forest definitions on a biome basis which account for biodiversity, soil and the social dimension, and which focus on the conservation of carbon-rich old growth forests.
See on hädavajalik, tagamaks et bioloogilise mitmekesisuse ja REDD+ raamistiku jaoks mõeldud finantskohustusi ei paigutata ümber küsitava väärtusega projektidesse.
This is crucial for ensuring that financial commitments for biodiversity and REDD+ are not diverted to questionable projects.
Metsateave: otsustamise alus
Forest information: basis for decision-making
Metsateave on ebapiisav, sest puuduvad piisav rahastamine ja aruandluskohustused, mis on ette nähtud aegunud määruses 2152/2003.
Forest information is insufficient due to a lack of financing and reporting obligations, as provided for in the expired Regulation 2152/2003.
See määrus tuleks taaskehtestada, sest väga on vaja teavet kliimaga seotud ohtude kohta ning bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni jaoks rohkem teavet selleks, et oleks võimalik kirjeldada täpselt metsade bioloogilist mitmekesisust ja muutusi CO 2 talletamise võimes.
This Regulation should be reintroduced taking into account information needs for climate threats but also the increased need for information provision for the CBD and the UNFCCC, to accurately depict forests' biodiversity and carbon stock changes.
Teabe kogumine ELi tasandil peaks põhinema kooskõlastatud mehhanismidel, ühtlustatud määratlustel ning riikide metsainventuuride ja muude asjakohaste allikate võrreldavatel andmetel.
EU-level information collection should be based on compatible mechanisms, harmonised definitions and comparable data from the National Forest Inventories and other relevant sources.