natgillin/translations-raw huggingface dataset:
107. nõuab, et toetataks investeeringuid kalakasvatuse uutesse tehnoloogiatesse, sh intensiivsetesse süsteemidesse, mis võimaldavad vee taaskasutust, kalakasvatusse kalda lähedal merevees ja magevees, samuti majanduslikult kasulike uute liikide kasvatust ja madalama keskkonnamõjuga sööda tootmist käsitlevatesse uuringutesse, toetades esmajärjekorras keskkonnasäästlikkuse parandamist; tunnistab mere vesiviljeluse mahupotentsiaali ja nõuab komisjonilt, et ta uuriks erimehhanisme sellise kaldalähedase merevee-kalakasvatuse arendamise toetamiseks;
Calls for support to be given to investment in new fish-farming technologies, including intensive systems allowing water to be recycled and offshore salt-water and fresh-water fish farming, as well as in research into the farming of new species of economic interest and feed produced with a lower environmental impact, with priority support given to improving environmental sustainability; recognises the scale potential that exists for offshore aquaculture and urges the Commission to examine specific mechanisms to support the development of such offshore salt-water fish farming;
109. peab väga oluliseks, et kui laevastikule määratakse kalavarude taastamise eesmärgil bioloogilised puhkeajad, tuleks asjakohaselt arvesse võtta konservitööstust, juhul kui nende meetmetega hõlmatud liikidele ei ole muid tarneallikaid;
Considers it essential that, in the event of biological rest periods for the fleet for the purpose of restoring fish stocks, due account should also be taken of the canning industry where there are no alternative sources of supply of the species affected by those measures;
Turud ja kala turustamine
Markets and marketing of fish
113. peab vajalikuks kalandustoodete turu ühise korralduse kiiret kaugeleulatuvat läbivaatamist, et edendada selle panust sissetulekute kindlustamisse kõnealuses sektoris, tagades turu stabiilsuse, parandades kalandustoodete turustamist ja suurendades loodud lisandväärtust;
Believes that an urgent far-reaching revision of the COM in fisheries products should be carried out in order to boost its contribution to guaranteeing earnings in the sector, ensuring market stability, improving the marketing of fisheries products and increasing the value added generated;
125. nõuab ka, et kalandusalastes partnerluslepingutes ette nähtud rahalise hüvitamiskorra puhul oleks eelarve suurema läbipaistvuse huvides selgelt eristatud kaubandusliku aspektiga seotud osa ja kolmandate riikidega tehtava kalandusalase arengukoostöö osa;
Calls, in addition, for the financial compensation arrangements in the fisheries partnership agreements to make a clear distinction between the part relating to the commercial component and that relating to fisheries development cooperation with third countries, in the interests of greater budgetary transparency;
128. on veendunud, et kalandusalaste partnerluslepingute üle tuleb läbi rääkida kindlatel teaduslikel alustel, ning on seisukohal, et muude vajalike arengute puhul tuleb läbirääkimiste protsessi kaasata kõik tehnilised meetmed ja parandada märkimisväärselt lepingus sisalduvate sätete täitmismehhanisme;
Is convinced that the fisheries partnership agreements should be negotiated on a sound scientific basis, and considers that other necessary advances require the inclusion of all technical measures in the negotiating process and substantial improvements in the mechanisms for implementing the provisions contained in the agreement;
Integreeritud merenduspoliitika
Integrated Maritime Policy
Euroopa Liidus on kalandussektor nagu põllumajanduski reguleeritud ühise poliitikaga.
In the European Union, the fisheries sector, like agriculture, is regulated by a common policy.
Nii on see olnud alates 1970. aastast, kui hakati rakendama esimesi ühismeetmeid, mis käsitlesid võrdset juurdepääsu eri liikmesriikide vetele.
This has been the case since 1970, when the first joint measures relating to equal access to the waters of the various Member States began to be implemented.
1976. aastal määratleti selgemalt struktuuripoliitika, mida vahepeal oli Euroopas kujundatud terve rea meetmetega, mille eesmärk oli luua kalandustoodete ühisturg.
In 1976 the structural policy which had in the meantime been taking shape in Europe through a range of measures aimed at establishing a common market in fisheries products, became more clearly defined.
Pärast keerulisi ja pikale veninud läbirääkimisi kehtestati 1983. aastal siiski ametlikult ühine kalanduspoliitika.
However, it was in 1983 that the Common Fisheries Policy (CFP) was officially established following a complex and lengthy negotiation process.
Kaks aastakümmet hiljem, 2002. aastal tegi ühine kalanduspoliitika läbi põhjaliku reformi, mille eesmärk oli luua tingimused, et paremini tasakaalustada keskkonnakaitset ja bioloogilist kaitset ning majanduslikku ja sotsiaalset jätkusuutlikkust sektoris.
Two decades later, in 2002, the CFP underwent a far-reaching reform, aimed at creating the conditions for a proper balance between environmental and biological conservation and economic and social sustainability in the sector.
Juba sel ajal määratleti kuus struktuurilist kitsaskohta:
Six structural constraints were already identified at that stage:
Nende ja muude probleemidega tegelemiseks kehtestati ühismeetmed.
To tackle these and other problems, joint measures were introduced.
Headele kavatsustele vaatamata kukkusid need meetmed lõppkokkuvõttes läbi soovitud mõju saavutamata.
Though based on good intentions, they ultimately failed to produce the desired affect.
2002. aastal täheldatud probleemid on endiselt alles 2009. aastal ning on viimase ajal isegi süvenenud energiakriisi ja kliimamuutuse võimaliku mõju tõttu kalavarudele.
The problems identified in 2002 still exist in 2009 and have even worsened as a result of recent developments relating to the energy crisis and the possible impact of climate change on fish sources.
Pealegi, arvestades maailma majanduskriisi ja kalandussektori murettekitavat olukorda kogu ELis, on hädasti tarvis muutust ühise kalanduspoliitika praeguses korralduses.
Moreover, given the world economic crisis and the alarming situation facing the fisheries sector throughout the EU, a change is needed as a matter of urgency in the CFP’s current set-up.
Kalandus on Euroopa Liidu jaoks väga oluline.
Fishing is extremely important to the EU.
Kalanduse puhul ei tohiks silmas pidada üksnes tagasihoidlikku panust liikmesriikide sisemajanduse koguprodukti, vaid ka sektori osa (otsese või kaudse) tööandjana piirkondades, kus majanduslikke ja sotsiaalseid alternatiive on napilt.
This should not be viewed in terms solely of the limited contribution of fisheries to Member States’ GDPs, but also of the sector’s role as a source of (direct and indirect) employment in regions in which economic and social alternatives are scarce.
Siit järeldub, et uus reformitud ühine kalanduspoliitika peab põhinema ratsionaalsel ja vastutustundlikul ressursside majandamisel eesmärgiga kaitsta kalavarusid ja säilitada nende inimeste eluviis, kes on traditsiooniliselt sõltunud merest.
The implication is that the new reformed CFP has to be based on rational, responsible management of resources seeking to conserve fish stocks and preserve the way of life of those who have traditionally depended on the sea.
Lühidalt on eesmärgiks poliitika, mis kehtestaks õiglase ja mõistliku kalavarude majandamise korra ja vastaks kalanduspiirkondade erivajadustele ning kaitseks ka kalandusettevõtjate olulisi huve.
The aim, in short, is a policy making for a fair and reasonable fish stock regime and geared to the specific needs of fishing regions while also protecting the overriding interests of fishing operators.
Kalandussektorit nagu kõiki teisigi tuleks juhtida võrdse kohtlemise ja ettevõtjate vaba konkurentsi põhimõtte kohaselt.
The fisheries sector, like all others, will have to be managed in accordance with the principle of equal treatment and free competition among operators.
Reformitud ühine kalanduspoliitika peaks tõstma tootlikkust, stabiliseerima turge ja kindlustama väärika elatustaseme neile, kes teenivad oma elatist kalandusega, ning tagama tarbijatele varustuskindluse ja mõistlikud hinnad.
The reformed CFP should be capable of increasing productivity, stabilising the markets ensuring a decent standard of living for those who earn their livelihood from fishing, and guaranteeing security of supply at reasonable prices for consumers.
Tänasel päeval kalanduse ees seisvaid probleeme ei saa käsitleda ega lahendada kildkondlikul või osalisel moel.
The problems with which fisheries today have to contend cannot be viewed or resolved in a partisan or piecemeal way.
Tarvis on vastupidi valdkonnaülest integreeritud lähenemisviisi, mis hõlmab kõiki faktoreid, mis otse või kaudselt mõjutavad sektorit ja ookeane, ning võtab arvesse nende faktorite keerulisi vastasmõjusid.
On the contrary, they demand a cross-cutting integrated approach encompassing all factors which, directly or indirectly, affect the sector and the oceans and their complex interactions.
Nii nagu me tõdesime merenduspoliitika rohelise raamatu arutelu käigus, nii peame ka selles arutelus ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva rohelise raamatu üle vaatama palju laiemalt ning panema kõik probleemid suuremasse konteksti, kui see, milles nad tõstatuvad, eksisteerivad ning lahendust nõuavad.
Just as we had to do when we discussed the maritime policy Green Paper, we must, in this debate on the Green Paper on Reform of the Common Fisheries Policy, move beyond the entire pigeon-holed perspective and put all of the problems into the wider context in which they arise, exist, and have to be resolved.
Üksnes niimoodi suudame muuta praeguseid püügitavasid, mida iseloomustavad neli põhitunnust: ülepüük, liigne püügivõimsus, üleinvesteerimine ja raiskamine.
Only in that way will we be able to erase the present fishing pattern in which four distinguishing features stand out: overfishing, overcapacity, overinvestment, and waste.
Raportöör on seisukohal, et laiemas plaanis tuleb ühise kalanduspoliitika reformi puhul lähtuda kolmest aluspõhimõttest:
The rapporteur considers that, broadly speaking, the reform of the CFP will need to be based on three core principles (a threefold operating imperative):
– kalavarude kaitse ja säilitamine (keskkonnamõõde);
- protection and conservation of fish stocks (environmental dimension);
– väärikas elatis kalandusettevõtjatele (sotsiaalne mõõde);
- a decent livelihood for fishing operators (social dimension);
– kalanduse majanduslik tasuvus (majanduslik mõõde).
- economic profitability of fisheries (economic dimension).
Neid põhimõtteid ei saa panna tähtsuse järjekorda, kuid nad peavad toimima koos, et saavutada dünaamiline tasakaal, mille puudumisel kalandussektor ei saa olla jätkusuutlik ega arenemisvõimeline.
These principles cannot be ranked in order of importance, but must fully converge to achieve a state of dynamic equilibrium, outside of which the fisheries sector cannot be made sustainable and will not be able to develop.
Viies need põhimõtted praktikasse, usub raportöör, et
To translate these principles into practice, the rapporteur believes that
– juhtimine peab olema kindlasti detsentraliseeritud;
- management must be expressly decentralised,
– arvesse tuleb võtta piirkondade ja kalanduse eripärasid ning kaasata kõik käitajad sektoris;
- taking into account the specific features of regions and fisheries and involving all operators in the sector
– nii saab luua tingimused, mida on vaja eeskirjade järgimiseks ja suurema vastutuse võtmiseks;
- so as to create the conditions required for an effective policy of compliance and greater responsibility,
– ilma selleta ei ole võimalik tagada kalavarude jätkusuutlikkust.
- without which it will be impossible to place stocks on a sustainable footing.
Kokkuvõtvalt annab see raamistiku: vähem püüda ja enam teenida!
To sum up, this will provide the framework for fishing less and earning more!
Ressursside kaitse ja majandamine
Protec tion and management of resources
Kalavarude taastamine ja säästev majandamine peab jääma ühise kalanduspoliitika prioriteediks ning vaja on järgi mõelda ja kindlaks määrata kõige asjakohasemad meetmed.
The recovery of stocks and their sustainable management must remain a priority for the Common Fisheries Policy, implying a need to consider and determine the most appropriate ways of proceeding.
Lubatud kogupüügi ja kvootide ajakohastamine on olnud peamine juhtimisvahend, kuid ei ole alati osutunud kõige paremini sobivamaks sel eesmärgil.
To date TACs and quotas have been the main management tool, but have not invariably proved best suited to that purpose.
Seepärast tuleks teemat arutada laiemalt ja sügavamalt, keskendudes alternatiivsetele moodustele selle tagamiseks, et ühenduse kalavarud jõuaksid tasemele, mis võimaldaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutada 2015. aastaks – see oleks kooskõlas ELi võetud kohustusega Johannesburgi 2002. aasta tippkohtumisel.
The point therefore needs to be discussed thoroughly and in depth, focusing on alternative ways of ensuring that Community fish stocks can attain levels enabling maximum sustainable yield to be achieved by 2015 – in keeping with the EU’s pledge at the 2002 Johannesburg Summit.
Mõningaid alternatiive on juba arutatud, nagu ülekantavate kalapüügiõiguste kehtestamine või püügi haldamine järkjärgulisel viisil, kasutades püügikoormuse haldamist.
Some alternatives have already been discussed, for example the establishment of transferable fishing rights or management of catches by a step-by-step procedure, making use of fishing effort management.
Siiski on vaja hinnata, millised õiguslikud tagajärjed on sel tasandil tehtaval ühel või mitmel muutusel kogu sektori praeguse korra jaoks.
Searching assessment is needed, however, to gauge the legal implications that one or more changes at this level might have for the current configuration of the sector.
Väärikas elatis kalandusettevõtjatele
A decent livelihood for fishing operators
Kalandus on andnud elatist lugematutele rannikukogukondadele, kes on tegelenud sellega juba mitmeid põlvkondi, ja selles mõttes toetab ta ka ELi kultuuripärandit.
Fishing provides a livelihood for countless coastal communities who, down through the generations, have always devoted themselves to this occupation; to that extent it also contributes to the EU’s cultural heritage.
Kalandus annab meile väärtusliku toidu, ta edendab tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust äärepoolseimates piirkondades ja rannikualadel, kus ta mõnel juhul, mis puudutab rannikualasid, täidab võtmerolli kohalikus majanduses.
Fishing is a source of good food; it promotes employment and social cohesion in the EU’s outermost and coastal regions, where in some cases, as regards the latter regions, it plays a key role in the local economy.
Kalanduse majanduslik tasuvus
Economic profitability of fisheries
Kalandusettevõtjad suudavad teenida väärikat elatist, kui kalanduse majanduslik tasuvus on reaalne ning algab ettevõtjatest.
Fishing operators will not be able to earn a decent livelihood unless the economic profitability of fisheries is real and starts with producers.
Seepärast on tähtis luua tingimused, mis tagaksid kalandustoodete kõrgemad esmamüügihinnad ja vähendaksid vahendajate arvu selles ahelas, mis ulatub tootjast tarbijani, ning ergutaksid tootjaid osalema toodete turustamises eesmärgiga muuta püügi alasektor võimalikult tulutoovaks.
It is therefore essential to create conditions making for higher first-sale prices of catches, reducing the number of middlemen in the chain stretching from producers to consumers and encouraging producers to become involved in the marketing of products, with the aim of making the catching sub-sector as profitable as possible.
Pealegi kui tootjaorganisatsioonid osaleksid aktiivsemalt ühenduse vete kalanduse juhtimises, aitaks see kindlustada Euroopa kalanduse piirkondlikke huve.
Furthermore, if producers’ organisations were to participate more actively in the management of fisheries in Community waters, this would help greatly to safeguard the regional interests of European fisheries.
Euroopa toodete tutvustamiseks tuleb välja töötada skeemid ühenduse kalandustoodete propageerimiseks nii Euroopa Liidus kui väljaspool, selleks tuleks korraldada rahastamisvahendite toel riikidevahelisi kampaaniaid, järgides teatud põllumajandustoodete puhul juba rakendatud praktikat.
To publicise European products more widely, schemes need to be devised for promoting Community fishery products, within and outside the EU, by organising transnational campaigns supported under financial instruments, following the practice already employed for certain agricultural products.
Komisjon peaks sel eesmärgil võtma kasutusele vastava kalandustoodete ökomärgise programmi.
To that end, the Commission needs to pursue a specific eco-labelling programme for fishery products.
Nende rakendusmeetmete kõrval tuleks jõustada tõhus kontrollipoliitika, mis oleks rangem kolmandate riikide kalandustoodete suhtes, mida pakutakse müügiks ühenduse turul, eesmärgiga vältida kõlvatut konkurentsi ja selle negatiivset mõju ühenduse kalandusele.
Alongside these implementing measures, an effective policy of supervision needs to be enforced, and tightened up as regards third country fishery products offered for sale on the Community market, the object being to eliminate unfair competition and its inevitable adverse effects on the Community fishing economy.
Muud tähelepanekud
O ther points
Lisaks eelmainitule on raportöör seisukohal, et sektori juhtimine peaks tervikuna liikuma detsentraliseerimise ja piirkondlikkuse suunas.
In addition to the above points, the rapporteur considers that management of the sector should move towards decentralisation and regionalisation of its dynamics as a whole.
Selles kontekstis tuleb ühenduse seadusandluses jätkata ühise kalanduspoliitika eesmärkide, põhimõtete ja peasuuniste kaardistamist, siia kuuluvad ka sektori juhtimist käsitlevate õigusaktide kesksed elemendid, kuid otsustuspädevus tuleb detsentraliseerida tehniliste ja rakendusmeetmete osas ning delegeerida vastavalt küsimusele komisjonile, liikmeriikidele, piirkondadele või sektorile, võttes arvesse eelnevalt kindlaks määratud põhimõtteid ja eesmärke.
In this new context, the Community legislature must continue to chart the aims, principles, and general guidelines for the CFP, together with the key elements of legislation on the management of the sector, but decision-making power must be decentralised as far as technical and implementing measures are concerned, and delegated to the Commission, the Member States, the regions, or the sector itself, as the case may be, having regard to the principles and objectives laid down in advance.
Raportöör on ühtlasi seisukohal, et ühenduse kalanduse probleemid nõuavad suuremal määral piirkondlikku lähenemist ning et piirkondlikud nõuandekomisjonid ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur peaksid palju aktiivsemalt osalema ühise kalanduspoliitika reformis ja selle igapäevases juhtimises.
The rapporteur also believes that a more strongly regionalised approach should be brought to bear on the problems affecting Community fisheries and that the Regional Advisory Councils and the Community Fisheries Control Agency should play a more active role in the reform and day-to-day management of the CFP.
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 562/2006 seoses isikute liikumisega pikaajalise viisa alusel
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending the Convention Implementing the Schengen Agreement and Regulation (EC) No 562/2006 as regards movement of persons with a long-stay visa
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Highlighting in normal italics is an indication for the relevant departments showing parts of the text for which a correction is proposed, to assist preparation of the final text (for instance, obvious errors or omissions in a given language version).
EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED............................................................................7
AMENDMENTS BY PARLIAMENT.........................................................................................7
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS...........................................................7
REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL...................7
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DEKLARATSIOONI EELNÕU.......................14
DRAFT DECLARATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL.......14
õiguskomisjonI ARVAMUS............................................................................................18
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................18
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 562/2006 seoses isikute liikumisega pikaajalise viisa alusel
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending the Convention Implementing the Schengen Agreement and Regulation (EC) No 562/2006 as regards movement of persons with a long-stay visa
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
(Ordinary legislative procedure: first reading)
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2009)0091 );
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2009)0091 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 62 lõike 2 punkti a ning lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0076/2009 );
– having regard to Article 251(2) and Article 62(2)(a) and (3) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted that proposal to Parliament ( C6‑0076/2009 ),
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2009)0090 );
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0090 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67 ja artikli 63 lõiget 3, mille alusel nõukogu konsulteeris selle ettepaneku üle Euroopa Parlamendiga ( C6-0107/2009 );
– having regard to Article 67 and Article 63(3)(a) of the EC Treaty pursuant to which the Council consulted Parliament in relation to that proposal ( C6-0107/2009 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” ( KOM(2009)0665 );
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled "Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing inter-institutional decision-making procedures" ( COM(2009)0665 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artikli 77 lõike 2 punkte b ja c ning artikli 79 lõike 2 punkti a;
– having regard to Article 294(3), Article 77(2)(b) and (c) and Article 79(2)(a) of the Treaty on the Functioning of the EU,
– võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta
– having regard to the opinion of the Committee on Legal Affairs on the proposed legal basis
Vt käesoleva raporti addendum'it. ;
See Addendum to this report. ,
– võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37;
– having regard to Rules 55 and 37 of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust ( A7‑0015/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Legal Affairs ( A7‑0015/2010 ),
millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 562/2006 seoses isikute liikumisega pikaajalise viisa alusel
amending the Convention Implementing the Schengen Agreement and Regulation (EC) No 562/2006 as regards movement of persons with a long-stay visa