natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9. juhib tähelepanu komisjoni seire- ja teabekeskuse rollile katastroofiabi kooskõlastamise hõlbustamisel kodanikukaitse mehhanismi raames ning rõhutab, et asepresident ja kõrge esindaja peab komisjoni asepresidendi volituste raames tagama tiheda koostöö keskuse ja Euroopa välisteenistuse vahel; nõuab Haiti kogemuste põhjal sõjalise toetuse, eriti õhutranspordivõimete paremat kooskõlastamist ja kiiremat kasutuselevõtmist katastroofiabi korral, samas unustamata, et katastroofiabi operatsioonidel on eelkõige tsiviiliseloom; kordab oma üleskutset täiendada kodanikukaitse mehhanismi veelgi, et moodustada liikmesriikide vahenditest vabatahtlik reserv, mis on valmis koheseks kasutuselevõtmiseks katastroofiabi operatsioonidel; soovitab, et neid vahendeid kooskõlastataks ja kasutataks ELi kodanikukaitseüksuse raames, et suurendada ELi tegevuse nähtavust; tuletab samas meelde liikmesriikide individuaalset vastutust kodanikukaitse- ja katastroofiohjamismeetmete valdkonnas;
Draws attention to the role of the Commission's Monitoring and Information Centre (MIC) in facilitating disaster relief coordination under the Civil Protection Mechanism and highlights the need for close cooperation between the centre and the EEAS to be ensured by the Vice-President/High Representative in her capacity as Vice-President of the Commission; calls for improved coordination and faster deployment of military assets in the context of disaster relief, in particular air transport capabilities, based on the lessons learned in Haiti and while respecting the primarily civilian nature of disaster relief operations; reiterates its call for further improvement of the Civil Protection Mechanism to establish a voluntary pool of Member States’ assets on stand-by for immediate deployment in disaster response operations; suggests that these assets be coordinated and deployed under the designation of an EU Civil Protection Force to increase the visibility of EU action; recalls at the same time the individual responsibility of the Member States for civil protection and disaster control measures;
14. nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja eelkõige vähendaks tsiviilmissioonide planeerimise ja tsiviilvõimete arendamise asjatundjate puudust ning kindlustaks, et kriisiohjamise ja planeerimise direktoraat hõlmab piisaval arvul eksperte kõigi esmatähtsate tsiviilvõimekusvaldkondade osas (politsei, kohtud, tsiviilhaldus, kodanikukaitse ja seire ning samuti inimõigused);
In particular, urges the Vice-President/High Representative to address the shortage of staff as regards experts on civilian mission planning and capability development and to make sure that the CMPD includes a sufficient number of experts from all the priority civilian capability areas, namely police, justice, civilian administration, civil protection and monitoring, as well as in the area of human rights;
16. nõuab kriisipiirkonnas olevate ELi delegatsioonide juhtide ja/või ELi eriesindajate rolli täiustamist tsiviil-sõjalise tegevuse kooskõlastamisel, seda ka poliitilise järelevalve tugevdamiseks kohapeal;
Calls for an improved role for the Heads of EU Delegations and/or EU Special Representatives - when present in the area of crisis - in the civilian-military coordination efforts, also with a view to securing closer political oversight on the ground;
20. rõhutab aga seejuures vajadust võtta nõuetekohaselt arvesse tsiviil- ja sõjalise planeerimise erinevusi ning säilitada eraldi käsuliinid, kusjuures tsiviiloperatsioonide ülem ja sõjaliste operatsioonide ülem säilitavad oma pädevused ja asuvad Euroopa välisteenistuse hierarhias ühel tasandil;
Emphasises, however, that due account needs to be taken of the differences between civilian and military planning and that separate chains of command need to be maintained, with a Civilian Operations Commander and a Military Operations Commander retaining their own competences and enjoying the same hierarchical status within the EEAS;
ELi tsiviil- ja sõjaliste võimete arendamine
Building EU civilian and military capabilities
22. peaeesmärkide 2010 järelmeetmetega seoses kutsub liikmesriike üles keskenduma võimete konkreetsele rakendamisele ning valdkondadele, kus võib tekkida tsiviil- ja sõjaliste meetmete sünergia, pidades eelkõige silmas juba määratletud valdkondi, et saavutada tõeline edu võimalikult kiiresti; rõhutab, et võimete arendamisel tuleb juhinduda ÜJKP missioonide erinõuetest; tervitab üldise võimete arendamise protsessi rakendamist Euroopa Kaitseagentuuris sõjaliste võimete arendamise eesmärgil; toetab edasist arutelu selle üle, kuidas ühendada kaks võimete arendamise protsessi tsiviil- ja sõjaliste peaeesmärkide raames;
In the context of the follow-up to the Headline Goals 2010, calls on the Member States to concentrate on the concrete delivery of capabilities and to focus on areas with the potential for civilian-military synergies, especially those already identified, in order to achieve genuine progress as soon as possible; stresses the need for capability development to be guided by specific requirements for CSDP missions; welcomes the Comprehensive Capability Development Process for military capabilities within the European Defence Agency; encourages further discussion on how to bridge the two capability development processes under the civilian and military headline goals;
25. sellega seoses palub liikmesriikidel eelkõige tagada, et ÜJKP missioonidel osalemist loetaks nende politsei- ja kohtusüsteemides karjääriredelil tõusmise oluliseks eelduseks ning et oma tsiviiltöötajaid nendele missioonidele lähetavatele teenistustele nõuetekohaselt hüvitataks töötajate ajutine äraolek; on seisukohal, et nõukogu peaks tagama, et ÜJKP missioonide töötajate päevarahasid korrigeeritaks vastavalt missioonide iseloomule;
In that context, calls on the Member States to ensure, in particular, that participation in CSDP missions is regarded as an important advantage for career development in their police and justice systems and that the services that second civilians to these missions are appropriately compensated for the temporary loss of staff; takes the view that the Council should ensure that per diem rates for CSDP mission personnel are tailored to the circumstances of the mission in question;
Kiire rahastamine
Rapid financing
33. palub nõukogul pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist kiiresti vastu võtta vajalikud otsused Euroopa Liidu lepingu artiklis 41 nimetatud käivitusfondi loomiseks; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal pärast fondi loomist parlamenti selle seisust korrapäraselt teavitada;
Calls on the Council to quickly take the appropriate decisions to establish the start-up fund as outlined in Article 41 TEU, after consulting the European Parliament; calls on the Vice-President/High Representative to inform Parliament regularly on the state of play once the fund has been set up;
40. on veendunud, et ELi lahingugrupid sobivad kriisiohjamisoperatsioonidel kasutamiseks; kordab oma üleskutset nõukogule muuta need paindlikumaks ja paremini kasutatavaks; nõuab ka, et parandataks nende kasutatavust tsiviil-sõjalistel humanitaarabioperatsioonidel kooskõlas läbivaadatud Oslo suunistega sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamise kohta õnnetuste puhul;
Is convinced that the EU battlegroups represent a suitable tool for crisis management operations; reiterates its call to the Council to increase their usability and flexibility; calls also for the improvement of their usability for civilian-military humanitarian relief operations, in full compliance with the revised Oslo guidelines for the use of military and civil defence assets in disaster relief;
Vahendite tagamine igakülgseks kriisiohjamiseks
Providing the means for comprehensive crisis management
Kiire varustamine
Rapid provision of equipment
50. sellega seoses väljendab heameelt ajutise tsiviilvarustuse lao rajamise üle Bosnias ja Hertsegoviinas ning nõuab kiireid edusamme alalise lao loomisel, et EL oleks tsiviilkriiside ohjamiseks paremini ette valmistatud;
Welcomes, in that context, the establishment of a temporary warehouse of civilian equipment in Bosnia and Herzegovina and calls for rapid progress in the setting-up of a permanent warehouse in order to better prepare the EU for civilian crisis management;
Riikidevaheline koostöö
Multinational cooperation
52. tuletab meelde, et ÜRO Julgeolekunõukogul lasub peamine vastutus rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamise eest; rõhutab seepärast ELi ja ÜRO vahelise tiheda koostöö vajalikkust tsiviil- ja sõjalise iseloomuga kriiside ohjamisel ning eriti humanitaarabioperatsioonidel, kus juhtroll on ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibürool (OCHA); nõuab sellise koostöö tugevdamist eriti neis operatsioonipiirkondades, kus üks organisatsioon peab teise ülesanded üle võtma, seda eriti Kosovos saadud vastuoluliste kogemuste valguses;
Recalls that the UN Security Council has primary responsibility for maintaining international peace and security; stresses, therefore, the need for close cooperation between the EU and the UN in the area of civilian and military crisis management, and in particular in humanitarian relief operations where the United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA) is in the lead role; calls for such cooperation to be strengthened particularly in theatres where one organisation is to take over from the other, especially in light of the mixed experience in Kosovo;
55. juhib tähelepanu sellele, et 28 NATO liikmest 21 on ELi liikmesriigid ning seetõttu on ELi ja NATO tihe koostöö äärmiselt tähtis, et vältida samas operatsioonipiirkonnas tegutsemise korral sõjaliste võimete kasutamise dubleerimist, ilma et see piiraks otsuste tegemise sõltumatuse põhimõtet ning tunnustades nõuetekohaselt mõningate ELi liikmesriikide neutraalset staatust; rõhutab taas vajadust kiiresti lahendada ELi ja NATO koostööd takistavad poliitilised probleemid ning nõuab nn Berliin Pluss kokkulepete täielikku ja tõhusamat rakendamist, et mõlemad organisatsioonid saaksid praeguste ja tulevaste kriiside korral tulemuslikult sekkuda;
Points out that, since 21 out of 28 NATO members are EU Member States, close cooperation between the EU and NATO is of vital importance to avoid duplication of effort in the deployment of military capabilities when the two organisations operate in the same theatre, this without prejudice to the principle of decision-making autonomy and with due respect for the neutral status of some EU Member States; reiterates the urgent need to resolve the underlying political problems hampering EU-NATO cooperation and calls for the complete and more effective implementation of the 'Berlin Plus' arrangements in order to enable the two organisations to intervene effectively in current and future crises;
57. palub liikmesriikidel, kes on ühtlasi ka NATO liikmed, tagada, et NATO uus strateegiline kontseptsioon ei põhjustaks tsiviilvõimete valdkonnas tegevuse asjatut dubleerimist, mis avaldaks täiendavat survet niigi piiratud ressurssidele; on veendunud, et NATO peaks pigem saama tugineda teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu EL ja ÜRO, tsiviilvõimetele;
Calls on the Member States that are members of NATO to make sure that the new Strategic Concept of NATO does not lead to unnecessary duplication of effort in the area of civilian capabilities, which would cause further strain on already scarce resources; is convinced that NATO should rather be able to rely on the civilian capabilities of other international organisations such as the EU and the UN;
59. rõhutab tihedama koostöö vajadust ELi ja OSCE ning ELi ja Aafrika Liidu vahel nende konkreetsetes operatiivtegevuse valdkondades, varase hoiatamise parandamisel ning kriisiohjamise alase oskusteabe ja parimate tavade vahetamisel;
Underlines the need for closer EU-OSCE and EU-AU cooperation in their particular operational areas, improving early warning and ensuring exchange of best practices and expertise in crisis management;
Tõelise territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse saavutamine ELis – ülemaailmse konkurentsivõime vältimatu tingimus?
on achieving real territorial, social and economic cohesion within the EU – a sine qua non for global competitiveness?
Raportöör: Petru Constantin Luhan
Rapporteur: Petru Constantin Luhan
tõelise territoriaalse, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse saavutamise kohta ELis – ülemaailmse konkurentsivõime vältimatu tingimus?
on achieving real territorial, social and economic cohesion within the EU – a sine qua non for global competitiveness?
– võttes arvesse Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut (2007/C 306/01), ning eelkõige selle I jaotist ja XVIII jaotist;
– having regard to the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community (2007/C 306/01), and in particular Title I and Title XVIII thereof,
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25.–26. märtsi 2010. aasta kohtumise järeldusi;
- having regard to the conclusions of the European Council of 25 and 26 March 2010,
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas – panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” ( KOM(2006)0567 );
– having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Global Europe: Competing in the World – A Contribution to the EU’s Growth and Jobs Strategy’ ( COM(2006)0567 ),
– võttes arvesse OECD 2009. aasta aruannet;
– having regard to the OECD Annual Report 2009,
– võttes arvesse 2006. aasta OECD LEED partnerluse ja kohalike omavalitsuste foorumil koostatud suunist eduka partnerluse kohta;
– having regard to Successful partnerships : a guide , OECD LEED Forum for Partnerships and Local Governance, 2006,
– võttes arvesse globaalset konkurentsivõime raportit 2009–2010 (Maailma Majandusfoorum, Genf, Šveits, 2009);
– having regard to the Global Competitiveness Report 2009-2010, World Economic Forum Geneva, Switzerland, 2009,
– võttes arvesse Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu tegevuskava ELi ühtekuuluvuspoliitika tuleviku kohta, mis on koostatud Brüsselis 2009. aasta detsembris;
– having regard to the Council of European Municipalities and Regions’ policy paper on the ‘Future of EU Cohesion Policy’, Brussels, December 2009,
– võttes arvesse Euroopa Piirkondade Assamblee resolutsiooni 2013. aasta järgse regionaalpoliitika kohta, mis võeti vastu Euroopa Piirkondade Assamblee üldkogul 8. novembril 2007 Udines Itaalias;
– having regard to the Assembly of European Regions (AER) resolution on regional policy post-2013, adopted by the AER General Assembly on 8 November 2007 in Udine, Italy,
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele programmiperioodiks 2007–2013 kavandatud ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja programme käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta ( KOM(2008)0301 );
– having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013 ( COM(2008)0301 ),
– võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni struktuurifondide määruse rakendamise kohta 2007–2013 ning riiklikke ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja rakenduskavu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes
– võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni parimate tavade kohta regionaalpoliitikas ja takistuste kohta struktuurifondide kasutamisel
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on best practices in the field of regional policy and obstacles to the use of the structural funds
– võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva rohelise raamatu ja ühtekuuluvuspoliitika tulevase reformi üle toimuva mõttevahetuse hetkeseisu kohta
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on the Green Paper on Territorial Cohesion and the state of the debate on the future reform of cohesion policy
– võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta
- having regard to its resolution of 16 June 2010 on EU 2020
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0223 . ;
Texts adopted, P7_TA(2010)0223 . ,
– võttes arvesse neljandat aruannet majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta ( KOM(2007)0273 );
– having regard to the fourth report on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 ),
– võttes arvesse komisjoni kahekümnendat aastaaruannet struktuurifondide rakendamise kohta (2008) ( KOM(2009)0617 );
– having regard to the Commission’s 20th annual report on implementation of the structural funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Era- ja avaliku sektori investeeringute kasutamine majanduse elavdamiseks ja pikaajalise struktuurimuutuse saavutamiseks: avaliku ja erasektori partnerluse arendamine” ( KOM(2009)0615 );
– having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Mobilising private and public investment for recovery and long-term structural change: developing Public Private Partnerships’ ( COM(2009)0615 ),
– võttes arvesse oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni (riigiabi reformi 2005–2009 kohta)
– having regard to paragraph 37 of its resolution of 14 February 2006 on State aid reform 2005-2009
ELT C290 E, 29.11.2006, lk 97. lõiget 37;
OJ C290 E, 29.11.2006, p.97. ,
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ( A7-0309/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0309/2010 ),
A. arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatule on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning liikmesriikidevahelise solidaarsuse edendamine üks Euroopa Liidu eesmärk;
A. whereas promoting economic, social and territorial cohesion, and solidarity among Member States, is one of the European Union ’ s objectives, as stipulated in Article 3 of the Treaty on European Union,
B. arvestades, et liit saab olla ülemaailmses mõistes konkurentsivõimeline üksnes siis, kui sisepoliitika toetab liidu võimet reageerida ülemaailmsetele probleemidele säästva, vähese CO 2 -heitega ja bioloogilist mitmekesisust kaitsva majanduse abil, ning et majandussurutis on esile toonud selle, et vähem arenenud piirkondade taastumisvõime on madalam;
B. whereas the Union can be globally competitive only insofar as internal policies bolster its capacity to respond to global challenges by running a sustainable, low-carbon economy which safeguards biodiversity – periods of recession having illustrated how less-developed regions have a lesser capacity for recuperation,
C. arvestades, et konkurentsivõime ja ühtekuuluvus ei ole vastuolulised ega kokkusobimatud, vaid vastastikku täiendavad;
C . whereas competitiveness and cohesion are neither contradictory nor incompatible but have elements of complementarity,
D. arvestades, et vaatamata olulistele edusammudele, mida liidus on tehtud lähenemise vallas, on märgata ELi piirkondade vaheliste territoriaalsete erinevuste süvenemise suundumust, näiteks seoses juurdepääsetavusega eelkõige struktuuriliselt ebasoodsate piirkondade puhul, kuid samuti piirkonnasisesel tasandil ja ELi territooriumide siseselt, mis võib kaasa tuua territoriaalse eraldatuse ning süvendada ELi piirkondade erinevusi heaolutasemes ja kahjustada ELi ülemaailmset konkurentsivõimet;
D . whereas, even though significant progress has been made in terms of convergence within the Union, a trend can be observed towards worsening territorial disparities between EU regions, for instance in terms of accessibility, in particular for the structurally disadvantaged regions, but also at an intra-regional level and within EU territories, which could lead to spatial segregation, widen the differences between levels of prosperity in EU regions and impair the EU’s global competitiveness,
E. arvestades, et OECD soovitas oma 2009. aasta aruandes pikaajalist majanduskasvu, milles keskendutaks maksustamisele, investeeringutele infrastruktuuri, haridusele ja tööjõule, samuti tootmisturgude reguleerimisele, et nende rolli esile tõsta;
E. whereas in its Annual Report 2009 the OECD made a recommendation for long‑term growth that focused on the importance of taxation, investment in infrastructure, education and the workforce, and the regulation of production markets, hence emphasising their role,
F. arvestades, et Maailma Majandusfoorum juhtis oma 2009. aasta ülemaailmse konkurentsivõime raportis ja ka teistes raportites tähelepanu infrastruktuuri olulisele rollile kui ühele kaheteistkümnest sambast, mille alusel ülemaailmset konkurentsivõimet hinnatakse, ning täpsustas, et kvaliteetne infrastruktuur on oluline vahend vahemaa mõju vähendamiseks, välisinvesteeringute ligitõmbamiseks ja majandusarengu võimalikkuse tagamiseks;
F. whereas the World Economic Forum, in its Global Competitiveness Report 2009 as in other reports, pointed to the decisive role of infrastructure as the second of the 12 pillars on which global competitiveness is assessed, and specified that quality infrastructure is key to reducing the effect of distance, attracting foreign investment and ensuring that economic development is possible,
G. arvestades, et konkurentsivõime saavutamine on võimalik ainult juhul, kui majanduskasv on tõeliselt jätkusuutlik kogu ELis;
G . whereas competitiveness can ultimately be achieved only if economic growth is genuinely sustainable throughout the EU,
H. arvestades, et aruandes „Innovaatilise Euroopa loomine”, mille esitas pärast Hampton Courti tippkohtumist loodud ja Esko Aho juhitud uurimis- ja arendustegevuse ning innovatsiooni sõltumatu ekspertrühm, määratakse kindlaks peamised valdkonnad – e-tervis, ravimitööstus, transport ja logistika, keskkond, digitaalne infosisu, energeetika ja julgeolek –, kus innovatsiooniturg võib toimida ja riiklikul poliitikal võib olla oluline osa;
H . whereas the r eport of the Independent Expert Group on R&D and Innovation , appointed following the Hampton Court Summit and chaired by Esko Aho , entitled ‘Creating an Innovative Europe’ identifies the key areas – e- health , pharmaceuticals , transport and logistics , environment , digital content , energy and security – where a market for innovation can work and public policy can have a significant role,
I. arvestades, et ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks on vajalik, et tunnistataks arengu taseme ja piiride erinevat lähtepositsiooni ning seataks eesmärgid, mille puhul võetakse arvesse reaalseid asjaolusid ja vajadusi, mis tehakse kindlaks erinevatel valitsustasanditel kõigi asjaosalistega konsulteerides;
I. whereas, in order for the EU 2020 targets to be achieved, it is necessary that the starting position of disparity in levels of development and in limitations be acknowledged, and that objectives be set which tally with the real situation and the needs identified in consultation with all the actors involved at the various levels of government,
J. arvestades, et 2010. aasta märtsis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tunnistas majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamise tähtsust muu hulgas infrastruktuuri arendamise kaudu, et aidata tagada ELi 2020. aasta strateegia edukus tingimustes, kus uus strateegia peab toime tulema majandusarengu seisakuga;
J. whereas the European Council of March 2010 acknowledged the importance of promoting economic, social and territorial cohesion inter alia through the development of infrastructure, to help ensure the success of the EU 2020 strategy in circumstances where this new strategy will be addressing blockages in economic development,